SVERIGES FLOTTNIXGSVÄSEXDE. 289 



märkningsvärdare. om hänsyn tages till den trafikerade vågläng- 

 den. Det torde icke vara orimligt att antaga, att den flottade 

 medelväglängden för de i tabellerna upptagna ilottlederna utgör 

 200 km.^ Under detta antagande skulle llottningstrafiken i medel- 

 tal pr år under 5-ärsperioden hava motsvarat c:a 1,778 miljoner 

 tonkilometer, under det å samtliga svenska järnvägar tonkilometer- 

 talet utgjorde i medeltal 2.417 miljoner. Flottledstrafiken således 

 ungefär 74 -, i förhållande till järnvägstrafiken. Denna senare 

 jämförelse bör utgöra ett än tydligare bevis för flottningstrafikens 

 omfattnino och dess betydelse som ekonomisk faktor. 



Huru låga flottledernas trafikkostnader äro i förhållande till kost- 

 naderna vid annan transport, bevisas av följande jämförelse mellan 

 flottleds- och järnvägstrafikkostnader. 



Det angives tidigare, att kostnaden för flottnin^ och sortering 

 utgör 2.3 7 öre pr eng. kubikfot, samt att själva tlottningskostnaden 

 utgör 70 % härav eller sålunda c:a 1,6 öre, vilket motsvarar c:a 

 57 öre pr kubikmeter. Enligt statens järnvägars taxa utgör frakt- 

 kostnaden för rundvirke på 200 km väg enligt tariff 11 pr 100 kg 

 56 öre och enligt tariff 12 pr 100 kg 48 öre. Tariff 11 avser rund- 

 virke med lägre toppdiameter än 15 cm och tariff 12 virke med 

 15 cm och högre toppdiameter. Av tlottgodset skulle sannolikt 

 c:a 50 % komma att falla under tarift' 11 och 50 =s under taritY 

 12. Medelkostnaden pr 100 kg blir sålunda 52 öre. Efter förut 

 antagen vikt pr fast kubikmeter, i medeltal 790 kg, blir järnvägs- 

 frakten pr kubikmeter kr. 4: 10. Kostnaden att flottledes transpor- 

 tera en kubikmeter virke pa 200 km våglängd är efter denna be- 

 räkning något mindre än ^ ; av transportkostnaden pr järnväg. 



Någon fullständig utredning angående flottningskostnaderna un- 

 der en längre tid och en samtidig undersökning, i vad mån tlott- 

 godset förändrats i anseende till sitt kubikinnehåll, har icke av 

 förr anförda skäl varit möjlig. Dock finnas några intressanta fall 

 att anföra, som tyda på. att den åsikten är riktig, att, ehuru arbets- 

 lönerna och övriga kostnader för flottning stigit, tlottningskostna- 

 den pr kubikenhet icke blivit större. En fullt naturlig orsak här- 

 till bör då vara, att flottgodsmängderna ökats, amortering av bygg- 

 nader ägt rum eller fortskridit, och att flottningsarbetet blivit bättre 

 organiserat. En motverkande kraft skulle återigen vara, att virket 



* Till jämförelse må anföras, att efter älvai-na är väglängden från Älvkarleö till 

 Domnarvet ca 200 km, fi^n Söderhamn till Ljusdal c:a 130 km, från Svartvik >id 

 Ljungan till Ange c:a 110 km. från Nyland till Långsele ca 60 km, från Umeå till 

 Vännäs c:a 35 km. från Skellefteå till stambanan norr om Bastuträsk c:a 55 km. från 

 Piteå till Älvsbyn ca 60 km etc 

 2 0. Skogar och skogsbruk. 



