290 



OTTO HELLSTRÖM. 



numera hämtas från bivattendragen i tlottledssystemen i långt 

 större utsträckning än tillförne. Från följande flottledssystem före- 

 ligga detalj uppgifter: 



Sålunda har under 17 år flottningskostnadeii pr kubikfot föga 

 förändrats i Klarälven och likaså under 8 år i Dalälven. I Lögde 

 älv har den visserligen ökat med c:a 50 % under loppet av 21 år, 

 men säkerligen hava alla arbetslöner under samma tid stigit med 

 avsevärt högre procenttal. I Sävar älv hava kostnaderna under 

 loppet av 15 år till och med minskat. Om dessa stickprov icke 

 få anses såsom avgörande bevis, att utvecklingen i allmänhet gått 

 i samma riktning, måste de dock tillmätas betydelse, då de om- 

 fatta två av våra största och två av våra medelstora vattensystem 

 med många tilltlöden. Flottgodsmängden i dessa system utgör 

 också nära en tredjedel av den i tabellerna upptagna flottgods- 

 mängden pr år i medeltal för perioden 1908 — 1912. 



Om flottningskostnaderna pr kubikenhet, vilket jag vågar påstå, 

 icke i stort sett äro högre nu, än då flottlederna tillkom mo, vinnes 

 stöd för milt tidigare påstående, alt flottledernas befintlighet fortfar 

 att bidraga till värdeökningen på skogarna. 



Bland de för vår folkhushållning betydelsefulla fördelar, som 

 flottlederna medföra, får icke förglömmas den arbetsinkomst, som 

 flottningen årligen bereder. En på grund av uppgifter från en del 

 av de i tabellerna upptagna flottlederna anställd beräkning giver 

 vid handen, alt årligen under 5-årsperioden 1908 — 1912 i tabel- 

 lernas floltleder sysselsatts c:a 25,000 man, vilka utfört c:a 1,300,000 

 dagsverken med en arbetslöneinkomst av c:a 5,200,000 kronor. Det 

 är berättigat att antaga, att i och för flotlning i hela landet årligen 

 utföras c:a 1,700,000 dagsverken, som medföra en arbetslöneinkomst 

 av c:a 6,500,000 kronor, räknat efter förhållandena år 1912. 



