SVERIGES FLOTTNIXGSVASENDE. 



291 



Tabell 4. De ^^ktigaste nordsvenska flottlederna: ungefärlig tid, då 



flottning av någon omfattning antages hava börjat, anläggningskostnader 



enl. uppgifter hämtade ur räkenskaper. 



Flottledssystem 



i Ungefärlig 

 tid då flott- 

 ning av någon 

 omfattning 

 börjat 



Enligt befint- 

 liga exakta 

 uppgifter 

 i flottlederna 

 nedlagt bygg- 

 nadskapital 

 kr. 



Kalix älv med övre Torne älv och Tärendö älv 



Vitan : 



Räne älv 



Lule älv 



Alterån 



Pite älv 



Åbj' älv 



Byske älv 



Skellefte älv 



Bure älv 



Rickleån 



Dalkarlsån 



Sävar älv 



Tavleån 



Ume älv 



Hörneån 



Öre älv 



Leduån 



Lögde älv 



Gideå och Husums älvar 



Moäl ven 



Angermanälven 



Indalsälven 



Ljungan 



Harraångersån 



Delångersån 



Ljusnan 



Skärjån 



Dalälven 



Klarälven 



1840 

 1850 

 1850 

 1850 

 1850 

 1840 



1840 



1800 

 1800 

 1800 



1800 



1835 

 1800 

 1800 

 1800 



1740 

 1750 

 1800 

 1860 

 1850 

 1850 

 1890 

 1800 

 1800 



Summa 



727,400 



1,390 



259,500 



1,244,670 



32,000 



972,990 



170,100 



903,080 



268,380 



61,560 



110,380 



14,000 



94,760 



42,560 



2,906,140 



117,670 



367,500 



385,600 

 57,970 



408,360 

 2,386,950 

 2,234,700 

 1,946,210 



257,890 



1,010,000 



12,354,420 



133,120 

 6,234,170 



35,703,110 



Av intresse är att kunna utreda, vilka penningebelopp som ned- 

 lagts på våra flottleders utbyggande och vidmakthållande samt deras 

 förbättrande. Det kan ju visserligen sägas, att en sammanräkning 

 av dessa utgifter icke har så synnerligen stor praktisk betydelse. 

 Varje flottled eller på sin höjd flottledssystem utgör ju ett helt för 

 sig. Dess kostnader fördelas på och bäras av det flottgods, som 

 i flottleden framföres. Och när kostnaden för anläggning är gul- 



