skogsfor^almingens torsorg före försäljningen a^-Ye^kas, upparbetas och utforslas, så vill sty- 

 relsen i anslutning till rad tidigare är sagt erinra, att åtminstone under de sista I o åren 

 för%'altningsniedel till sådant ändamål icke nekats, där det ansetts för kronan förmånligt att 

 sälja upphugget ^nrke. 



De medel, som anslagits till utsyning, a\Terkning och virkestransport m. m. å allmänna 

 skogar, vilkas avkastning tillföres statsverkets skogsmedel, ha är från år avsevärt ökats, såsom 

 av nedanstående sammanställning framgär. Dessa anslag belöpte sig 



för år 1912 till i. 351. 206 kronor, 



> 1913 > 1,949.846 1 , 



» 1914 » 2,531.583 



> 1915 » 3.231. 733 ' 



» 1916 » 4,587.478 



» 1917 beräknas detta anslag till minst 6,200,000 



Härav framgär att de medel, som anslagits till dylika arbeten, för är 191 7 beräknas uppgå 

 till ett belopp mera än ^Y» S^^S^'' ^t^^^' *n det för år 19 1 2 anslagna. 



Rörande frågan om kommunikationemas förbättrande å de allmänna skogarna, förslag 

 litt, c., är styrelsen fullt ense med de sakkunniga. Betydande belopp hava ock använts för 

 byggande av flottleder och vägar. 



Med skogsmedel utförda vägarbeten å kronoskogar hava 



för år 1912 dragit en kostnad av 104,013 kronor. 



» » 1913 > » » 5 142,700 1 



j » 1913 » ^ > > »93,791 



^> » 1915 » » 1 > 111,484 ^ 



» > 1916 » > > > 17S.982 » samt 



> » 19*7 beräknats draga en kostnad av 361.103 > 



Dessa anslag till vägarbeten beräknas sålunda för år 1917 uppgå till ett belopp näraj*/, 

 gånger större än tor år 1912. 



Vid flottledernas planlägggning användas fackmässigt utbildade personer och jämväl vid 

 större väganläggningar hava vissa arbeten utförts av fackmän, ehuru de hännd anlitats mera 

 tillfälligt. Vid byggandet av kronans järnvägar på Boda och Gullberg» kronoparker, ^^d 

 anläggandet av en torränna från Halleberg ned till Vänern samt vid uppgörande av forslag 

 till andra dylika större arbeten ha givetvis sakkunniga biträden anlitats. 



Beträffande de sakkunnigas förslag litt. e om igångsättande af kolning, där så med bättre 

 vinst kunde ske, får styrelsen framhålla, att den kvantitet virke å kronans skogar, som kolas, 

 år fiån år ökas. Sålunda kolades år 1915 c:a 40 °o mera virke än är 191 1. Största 

 mängden av kol tillverkas inom Gävle-Dala distrikt (Södra Norrland och Dalarna) och där- 

 efter inom Bergslagsdistriktet. Det är att märka, att kolning bedrives i allt mera ökad om- 

 fattning i de landsdelar, där kolning förr endast undantagsvis förekommit^ och där bristen 

 på kolningskunniga arbetare alltså mest framträn. Sålunda har kvantiteten kolat virke fi^ 

 är 1912 till år 1015 5ä\-äl i distrikten norr om Gävle — Dala distrikt som i de tre sydligaste 

 distrikten i stort sett lordubblats. Det har i allmänhet ej visat sig lämpKgt att brådstörtat söka 

 framtvinga en forcerad kolning, enär detta föranlett ökade produktionskostnader genom höjda 

 arbetspris och i \n5sa fall minskat utbyte av kol per kubikmeter virke. Där det befunnits 

 önskvärt att öka kolningen, har detta i regel skett efter hand, i mån som kunniga kolare 

 hunnit utbildas, eller ock har kolveden utbjudit* för att kolas av köparen, på vilken det 

 sålunda ankommit att driva arbetet på bästa sätt. Är kolaren dännd själv köpare eller del- 

 ägare i köpet, ligger det påtagligen i hans intresse att ordna kolningen så, att största vinst 

 erhålles. Där kolning kan bedrivas under en längre toljd av år. har det varit lättare att 

 erhålla kolare, än där de icke kunnat tilltorsäkras permanent arbete. Om man fi^ser de 

 xsk senaste åren med därunder rådande höga träkolpris. vilka föranlett, att kolningsarbeten 

 för niirvarande pägå i mycket betydande utsträckning även i skogar, där kolning torr ej ägt 

 rum, synes kolningsarbetet på det hela taget vara mindre eftersökt, än det förr varit. En toljd 

 härav har bli%nt, an kronan på %-issa orter måst bereda kolarna ökade fördelar genom goda 

 bostäder och bilbga arrenden samt bättre utfartsvägar i syfte au på sådant sätt ta behålla 

 dem. Då kronan icke på någon trakt har flera kolare, än som därstädes erfordras, möter 

 svårighet an enligt de sakkunnigas förslag förflytta dugliga kolare till platser, där sådana 

 saknas, men kolning bör bedrivas. 



2. Siogsvårds/ireningeHi Tidskri/t IQIJ. Bil. 2. 



