att distriktsstyrelsens personal måtte utgöras av: 



en chef, 



t%å ledamöter ^överjägmästare), 



en kamrer, 



en kassör, 



t\"å assistenter, 



en förste och en andre taxator, 



en ombudsman, samt 



en bokhållare; 



att distriktschefen av Eders Kungl. Maj:t förordnas for en tid av sex år i sänder, men 

 samtidigt, om han ej förut är överjägmästare, utnämnes tiU sådan på ordinarie stat; 

 att överjägmästama utan ansökan utnämncis a%- Eders KungL Maj:t; 



att kamreraren, kassören, distriktsassistentema och torste och andre taxatcm anställas på 

 ordinarie stat samt efter förslag av distriktsstyrelsen utnämnas av domänstjxelsen ; 

 att ombudsmannen för ett år i sänder förordnas av distriktsstj-relsen ; samt 

 att bokhållaren anställas på ordinarie stat samt antages av distriktsstyrelsen.» 

 Distriktsstyrelsens åligganden äro sammanfattade å sid. 266 — 270. Distriktens omfattning 

 angives närmare å sid. 279, och distriktspersonalens avlöningsförmåner äro sammanfattade å 

 sid. 2S4, varav framgår, att totalkostnaderna tor varje distriktsstjTclse skulle komma att uppgå 

 till följande belopp: 



löner och arvoden kronor 53,000: — 



reseersättningar > 9,000: — 



expenser m. m > 8, 000: — 



Summa kronor 70,000: — 



De yttranden, som över jägmästarna avgivit över den norrländska skogsvårdskommitténs 

 förslag till inrättande av distriktsstyrelser, innebära samdiga en a\-\isande ståndpunkt mot en 

 dylik ombildning av tor^altningen. 



Ehuruväl de i allmänhet anse, att en decentralisation är erforderlig tor vinnande av en 

 snabbare expedition i ärendena, anse de denna lämpligare kunna vinnas genom den nuva- 

 rande överjägmästareinstitutionens vndare utseckling. 



De kritisera i allmänhet ganska skarpt kommitténs uppfattning om torhållandet mellan 

 överjägmästare och jägmästare framhållande, att den dominerande ställning och därmed de 

 ingrepp i den lokala ledningen och förs-altningen av re^"iret, som kommittén velat påbörda 

 överjägmästama, endast i t\ingande fall torde utö%-as. 



Överjägmästama framhålla ganska samstämmigt, att den inspektion och kontroll, som \-id 

 jägmästarens enligt det toreslagna systemet friare ställning skulle krävas från distriktsstyrel- 

 sens sida till följd av distriktens stora omfattning och den arbetsbörda, som genom utflyt- 

 tande från länsstyrelserna och domänstyrelsen till distriktsstyrelsen av en del tidskrävande 

 och maktpåliggande arbeten, skulle bliva toga efl'ektiva och under inga omständigheter i till- 

 börlig grad hinna utövas. 



I yttranden avgivna av överjägmästama i Unud, Gävle-Dala och Södra distrikten samt av 

 t. f. överjägmästaren i Smalands distrikt ställes i t\-ivelsmål, huru-\-ida det stöd och den hjälp, 

 som kommittémajoriteten förräntade, att distriktsstjTelsen skulle bereda jägmästaren i hans 

 verksamhet, verkligen kunde påräknas, då det icke vore uteslutet, att distriktsstyrelsens tre 

 inspekterande tjänstemän i vissa fall kunde representera tre olika uppfattningar i en och 

 samma sak. 



Beträffande den »opersonliga ledningen» framhålles av överjägmästaren i Södra distriktet, 

 att det protokoll, som upprättades efter en inspektion, måste giva ett uttrjck av den inspek- 

 terandes personliga uppfattning och själ^-fallet måste, även om det bleve underskrivet av di- 

 striktsstyrelsens chef förutom av den inspekterande, av revirförvaltaren bliva betraktat såsom 

 ett personligt dokument av den inspekterande. 



Överjägmästaren i Södra distriktet är ridare av den uppfattningen, att »foga eller ingen 

 skillnad — och i varje fall icke någon, som kan bereda jägmästarna någon annan och 

 större lättnad än vad med den nuvarande mellaninsiansen är möjligt — förefinnes mellan å 

 ena sidan den nuvarande överjägmästarens skyldighet beträffande den tor\altning, som kom- 

 mittémajoriteten antager åligga överjägmästaren, samt å den andra sidan den toreslagna di- 



