83 



att frågan om iägmästarnas såväl löner som tjänstgöringspengar är foremål for utredning av 

 191 5 års löneregleringskommission. 



De extra jägmästarnas förbunds uttalande i fråga om behovet av förbättrade avlönings- 

 förmåner för den extra personalen vill stjrelsen jämväl biträda. Då, enligt vad förbundet 

 förmäler å sid. 28 i dess underdåniga yttrande den 9 januari 1917 över de skogssakkunnigas 

 for södra Sverige betänkande, nyss berörda kommission under hand anmodat förbundet att 

 till kommissionen framställa sina önskemål uti lönefrågan, och förbundet med anledning därav 

 i skrivelse till kommissionen den 8 november 1916 utvecklat de synpunkter och framställt 

 de önskemål, som angivas i dess nu ifrågavarande yttrande, torde dessa bliva toremål för 

 löneregleringskommissionens behandling. 



Vidkommande de extra jägmästarnas förbunds å torevarande utlåtandes sid. 73 refererade 

 yttrande i fråga om vissa av de sakkunniga uttalade önskemål rörande de principer, som 

 borde gälla vid törsta befordran till ordinarie tjänst; får styTclsen antora följande. 



De sakkimniga ha framhållit, att for befordran till jägmästarbefattning skuUe erfordras 

 erfarenhet i praktisk revirtjänst, och att alltså viss speciell tjänstgöring exempelvis i domän- 

 st^-relsen, vid skogshögskolan, såsom skogstaxator, skogsindelningsassistent m. m. ej enbart 

 skulle kvalificera for befordran till jägmästare. Förbundet har uttalat farhågor fÖr att ett 

 genomförande av dessa principer skulle kunna leda därtill, att extra tjänstemän, som enbart 

 ägnat sig åt revirtjänstgöring, vid konkurrens om jägmästartjänster skulle komma att allt 

 för mvcket gynnas framfor sådana tjänstemän, som ?i förlitande på nuvarande meritberäknings- 

 gTunder> qänstgjort å mera speciella, hittills väl meriterande befattningar. I anslutning bär- 

 till hemställer förbundet, 3 att en dylik ändrad befordringsprincip icke måtte tillämpas omedel- 

 bart utan först efter en viss övergångstid, exempelvis 5 år.> 



StjTelsen far framhålla, att de av de sakkunniga angivna principerna for befordran icke 

 innebära någon direkt reform av de grunder, som styrelsen följt vid avgivande av förslag 

 med förord till besättande av jägmästartjänster, då nämligen styrelsen i dylika fall, där 

 icke större underlägsenhet i fråga om tjänstemeriter lagt hinder i vägen, sökt taga hänsyn 

 till förefintlig erfarenhet i praktisk revirtjänstgöring. De av törbundet uttalade farhågorna 

 for, att ett genomförande av de sakkunnigas principer i dessa avseenden skulle innebära något 

 nytt, som tor en del extra tjänstemän, åtminstone under en \-iss övergångstid, skulle kunna 

 verka som sett hårt slag», synas därtor vara ganska överdri^Tia. 



Den tanke, som ligger bakom de av de sakkunniga framställda önskemålen i fråga om 

 befordringsprincipema, är tydligen den, att garanti skall finnas for, att revirton^altningen i 

 varje fall tilltores därför skickade unga krafter. Ehuru styrelsen givet\is biträder önskvärd- 

 heten härav, anser sig stjTelsen dock på liknande skäl, som anförts i styrelsens utlåtanden 

 här ovan i anledning av de sakkunnigas förslag Utt. k och n, vilka beröra vissa kompetens- 

 villkor for befordran till ordinarie jägmästartjänst samt frågan om transport av jägmäs- 

 tare, böra avstyrka ett strängt genomförande av nu berörda befordringsprinciper, ity att 

 Eders Kungl. Maj:t och styrelsen härigenom komme art bindas av bestämmelser, så detalje- 

 rade, att den personliga skickligheten vid befordringar tilläventjTS kunde förhindras att komma 

 till sin rätt. 



De extra jägmästarnas torbund har uttalat önskvärdheten av, att toreskriften i % 69 av 

 förnyade nådiga instruktionen tor skogsstaten den 28 april 1916, att minst ett års praktisk 

 verksamhet i skogsyrket skall ha utövats av från skogshögskolans jägmästarkurs utexaminerad 

 elev, för att denne skall kunna förordnas som extra jägmästare, kunde borttagas. Förbundet 

 har i detta avseende framhållit, att den verksamhet, som den utexaminerade eleven utövat 

 under detta praktiska år, ej alltid effektivt kunnat kontrolleras av de skogliga myndigheterna, 

 vårtor njttan av denna verksamhet varit ganska problematisk. Förbundet föreslår, att den 

 utexaminerade elevens vidare utbildning direkt skulle dirigeras av domänstyrelsen, och att 

 den tjänstgöring, som vore förbunden med denna utbildning, skulle avlönas. 



Styrelsen har i förevarande udåtande å sid. So vid behandling av den norrländska skogs- 

 vardskommitténs förslag om anställande av revirassistenter på ordinarie stat framhållit, att 

 styrelsen i sitt underdåniga utlåtande den 24 september 1908 med anledning av särskilda 

 sakkunnigas betänkande angående ordnande av skogsundenisningen uttalat vissa önskemål, 

 riktade på ett bätfre utnyttjande av det s. k. praktiska året, vilka önskemål gingo ut på, att 

 den utexaminerade elevens vidare studier borde bedrivas enligt särskild plan. Detta styrel- 

 sens uttalande har emellertid icke lett till någon reform. 



Styrelsen, som alltså haft uppmärksamheten riktad på lämpligheten av reformer i avseende 

 på de utexaminerade elevemas vidare utbildning, vill for sin del biträda förbundets förslag. 



