111. Förutsättningar för fackutbildning i allmänhet. 



Folkbildningen och skogsundervisningen. 



Dä vid 1912 års r • :^ ^ ^ :: . •. :i.:-i :- ". v "g"- sk; -s.r ler". <" "gens ändamåls- 

 enliga (Mrdnande. b!ev : : ■^: - - ' r- a - ' ;- -V- .: :rr:;r:rr : -;n ?:elliet 

 feistslagna, åtmir» r ,^ -åk- 

 kunniga u"-'.!j!t . , . -:\ 

 ntbild- , ^ 

 ett av 



visningen, u. v. - . : i^o uuoni mande 



diskussioner f^- . C -i^ och skogsmin, 



därvid - - , i-escund ständ- 



punk: ; - ig. 



De sakkunnu >iQ utredning 



böra by^a på _ vilken till de 



stora linjerna jä; ie >i"«ik»r.r.;gaiä egei;. 



Före den ?; .ade ri egentligen b!o" r^^ ?^o!typer för manlig 



ungdom. A <skoian obiigatorisk, som både till iela en sådan 



grad av al.- _ - m borde vara ett minimam för en - ., : i den andia 



sidan det alimÄQQå liroverket, ^"ars uppgift var att torbereda en iei «v ^Änueis manliga ung- 

 dom tor fortsatta studier vid universitet och byskolor. 



Det kan vara obehövligt att här beröra de strömningar under tidemas lopp, vilka pä 

 olika grunder fiiono avståndet mellan dessa bildningsplan för stort. AlIfiM^ de ndöste sig 

 till slut i realskoleexamen, vilken ungefir halvvägs mellan de båda övriga bildningsplanen 

 skulle beteckna den medborgerliga utbildningens avslutning inom elementarlärot^erken. Sked- 

 formen tor denna examen är som bekauit realskolan, men tack vare de kommunala mellan- 

 skoloma har denna nra utbildningsmöjlighet blivit tillgänglig även tor en del aT folkskolans 

 lärjungar. Och för vidgande av sistnämnda möjlighet komma givetvis statsmaktema att ytter- 

 ligare arbeta. Så långt torde nämligen Isiktema vara fullt eniga om lämjdigheten av folk- 

 skolan som naturlig bottenskola i den allmänna folkatbihlningen. 



Senare tiders oiganisation av äcklig utbildning i vårt land har i allt större utsträckning 

 tagit sikte på och för sina speciella syften begagnat sig av de fomtsättnii^;ar i allmänbild- 

 ning, som på olika plan föreligga i respektive examina från folkskola, realskola (kommunal 

 mellanskola' eller gymnasium. 



Orsakerna härtill hava varit mångahanda. Dels har den äckliga utbildningen, i synner- 

 het där den varit omhänderhavd av fackskolor, kunnat inriktas på i rissa arbetsuppgifter 

 bestående och till sin begränsning klara mål. Vissa ändamål Sär fackskolan hava t. ex. 

 kunnat vinnas på något avkortat krav av allmänbildning, andra åter hava fordrat större grund- 

 läggande kunskaper. Linjerna tor såväl en ändamålsenlig folkunderrisning som iör special- 

 utbildning ha%'a därigenom kunnat tydligare uppdragas. 



Ej mindre av nytta for den fackliga undervisningen ligger i det förhållandet, att det med 

 den så att säga fÖr visst ändamål planlagda allmänbildning, som föreligger i folkundervis- 

 ningeas trenne skolformer, kan bliva möjligt i motsvarande £ackskola inknappa och begränsa 

 den på fackundervisningen inkräkunde fortsatta humanitära undervisningen, som för ett lyck- 

 ligt och ändamålsenligt utförande av &ckundervisningen helst bör vara borta &ån £ackskolans 

 prt^;ram och undangjord före inträdet i densamma. Foist under dessa förutsättningar kan 

 en fackskola arbeta rationellt, ekonomiskt, med tidsvinst. 



Genom en dylik anordning motverkas därtill ett uppväxande proletariat av överkvalificerad 

 arbetskraft med för den allmänna torvaltningen obekväm lemadsstandard. 



Huruvida de grandläggande folkbildningsskoloma nu med sina avgångsbetyg lämna till- 

 räckliga garantier för ett sådant arrangemang inom fackskolan, är en sak, som ligger utan- 

 för detta resonemang, men som givetvis ständigt kommer att ligga statsmaktema om hjärtat. 

 Av speciella skäl och även interimistiskt kunna vissa yrkesskolor finna nödigt ställa garan- 

 tier, utöver vad avgångsbet]^en från den allmänna folkbildningens skolor kunna anses lämn a. 



Klart är, att ett sådant förfiarande snart kan befinnas obehövligt, då givetvis en f^jdriktig 

 utveckling och förbättring i grundskolornas arbete måste bliva följden av kända behov för 



