inga på undervisningsproblemet i dess helhet. Skogsskolan enbart hade med tanke på dess 

 följdriktiga plats i det undervisningsväsende, som blev 19 12 års riksdagsbeslut, ej krävt det. 



För att finna en säker grund för fortsättningsskolans arbete har det synts de sakkunniga 

 nödvändigt att söka utreda dels det verkliga behovet av denna skolform och de arbetsupp- 

 gifter, för vilka den skulle utbilda personal, dels dess plats i en kontinuerlig skogsunder- 

 visning. 



Som bekant upptogs tanken om fortsättningsskolors inrättande av domänstyrelsen vid den 

 behandling av frågan om skogsundersisningens ändamålsenliga ordnande, som föregick 191 2 

 års riksdagsbeslut. I sitt yttrande av den 24 sept. 190S ansåg sig domänst)Telsen ej kunna 

 biträda förslaget om fackutbildning på realskolans grund utan toreslog i stället inrättande 

 av en eller tlera fortsättningsskolor. Detta vann år 19 1 2 ej statsmakternas gillande. Sedan 

 domänsryrelsen med åberopande av sin förenämnda skrivelse gjort förnyad framställning 

 härom den 30 sept. 191 5, upptogs torslaget i 1916 års statsverksproposition och blev av 

 riksdagen godkänt. 



I yttrande av den 24 sept. 190S utvecklar domänstyrelsen med avstyrkande av förslaget 

 om fackundervisning pä realskolans grund sina planer rörande fortsättningsskolan sålunda: 



»Bättre rustade tor det praktiska livet skulle tvivelsutan dessa lärjungar (skogsskolans) bliva, 

 om kursen vore längre, eller om skogsskolan finge en fortsättningskurs. Det senare vore 

 lättast att realisera, emedan i sådant fall allenast ett par fortsättningskolor behövde inrättas, 

 vid vilka de från skogsskolan utexaminerade lärjungar, som 1 teoretiskt och praktiskt av- 

 seende visat håg och fallenhet tor yrket, kunde, om de så önskade, erhålla ökade kunskaper. 

 Såsom ytterligare villkor fÖr rätt till inträde vid sådan fortsättningsskola torde emellertid 

 böra föreskrivas, att den från skogsskola utexaminerade lärjungen skulle under minst ett år 

 hava ägnat sig åt praktisk verksamhet i skogshushållning, men tillika, att inträde vid fort- 

 sättningskursen ej vunnes senare än tre år efter avslutad skogsskolekiu^s. Det förra avsäge 

 att giva praktisk stadga åt hans kunskaper, det senare att hindra de fÖr\"ärvade teoretiska 



kunskapernas avtagande tore inträdet vid fortsättningskursen. — — — — — — — 



Lärjunge, som på ett förtjänstfullt sätt genomgått skogsskolans fortsättningskurs och där- 

 vid ådagalagt prov på större begå\Tiing och särskild lämplighet for skogsmannens jTke, torde 

 genom fortsatt utbildning böra vinna kompetens säsom skogstorvaltare. Ifrågasättas kan 

 därföre. Om icke sådan lärjunge bör beredas möilighet att vinna inträde vid skogshögskolan, 

 oaktat han ej avlagt maturitetsexamen. Möjlighet att kunna vidga sin verksamhet och för- 

 bättra sin ställning innebär tvivelsutan en sporre till energiskt och redbart arbete. Det bör 

 ock vara till fordel for skogshögskolan att såsom elev vinna den. som vid genomgåendet av 

 skogsskolans fortsättningskurs kunnat torvär\-a betyg om särskild lämplighet, och som tillika 

 har tillräcklig begåvning samt nödig energi och kraft att vidga sina kunskaper till ett sådant 

 måttj att han blir kompetent att tillgodogöra sig skogshögskolans undervisning. 



Alltså skulle de lärjungar, som med vackra vitsord genomgått skogsskolans fortsättnings- 

 kurs och tillika erhållit bet\'g om lämplighet för fortsatt utbildning, efter nödiga torstudier 

 kunna vinna inträde vid skogshögskolan. För att möjliggöra detta måste dock maximi- 

 åldem för sådana sökande höjas över den av de sakkunniga föreslagna. Förstudierna skulle 

 såsom av det foregående framgår omfatta svenska och t],ska språken, fysik, kemi, biologi 

 och matematik samt historia och geografi. Medan i sistnämnda båda ämnen kunskaper be- 

 hövde förvärvas, motsvarande allenast betyget godkänd i realskolekursen, måste kunskaps- 

 måttet i övriga ämnen motsvara samma betygsgrad i maturitetsexamen pä reallinjen. Vid 

 skogshögskolan skulle de, som på förut angivet sätt passerat graderna i skogsskolan och 

 dess fortsättningskurs samt avlagt berörda tentamina, antagas till elever med samma åliggan- 

 den och rättigheter som övriga ordinarie elever därstädes. 



På grund av vad sålunda anförts måste domänstyrelsen bestämt avstyrka både inrättandet 

 av det föreslagna skogsläroverket vid Kloten och användandet i statens tjänst av från sådant 

 läroverk utexaminerade personer såsom en mellanklass i skogsstaten. 



För att inrätta en längre kurs vid samtliga skogsskolor vore nödigt, därest antalet lär- 

 jungar där\-id samtidigt skulle ökas. att högst väsentligt ut%idga dem. vilket skulle medföra 

 mycket avsevärda kostnader. 



