Däremot synes mycket goda motiv kunna anföras för inrättande av en skogsskolans fort- 

 sättningskurs, vilken skulle förse enskilda och i någon mån även staten med arbetsledare, 

 vilkas kompetens vore större än de från allenast skogsskola utexaminerade lärjungarnas. In- 

 rättandet av en skogsskolans fortsättningskurs skulle ock kunna ske utan allt för stora kost- 

 nader, enär för närvarande härför erfordrades inrättandet av allenast två skolor efter huvud- 

 sakligen samma typ som en skogsskola. 



Ändamålet med dessa skogsskolans fortsättningskurser skulle vara att genom kostnadsfri 

 undervisning meddela teoretisk insikt och praktisk färdighet i skogshanteringen till den ut- 

 sträckning, som anses erforderlig för att efter anvisning av skogsförvaltare leda och utföra 

 de till skogshushållningen hörande arbeten. Personer, som efter att hava genomgått skogs- 

 skola inhämtat denna fortsatta utbildning, skulle bliva lämpliga såsom skogsrättare, vartill 

 skogsskolans kurs oftast visat sig medföra för svag kompetens, såsom avvägare och stakare 

 vid upprättande av dikningsförslag för torrläggning av skogsmark, sedan plan och synpunkter 

 för dikningen bestämts, såsom arbetsledare vid flottledsbyggnader, såsom ledare vid timmer- 

 avverkning, sedan stämpling ägt rum, o. s. v. Vidare skulle de kunna erhålla anställning 

 såsom överskogvaktare, faktorer och inspektörer, därvid åt dem efter hand skulle kunna an- 

 förtros även mera maktpåliggande arbeten och uppdrag än de ovan angivna, såsom värde- 

 ring av till salu utbjudna rotstående träd, utbjudna avverkningsrätter o. s. v. Vid våra 

 skogsskolor har undervisningen i följd av den korta undervisningstiden måst begränsas och 

 omfattat mera av den egentliga skogsskötseln än av skogstaxationen och skogsteknologien. 

 Med iakttagande härav kunde under fortsättningskursen även de båda sistnämnda grenarna 

 av skogshushållningsläran behörigen uppmärksammas. I övrigt skulle vid dessa kurser 

 undervisning meddelas ej blott i fackämnen utan jämväl i de för dessa grundläggande ämnen, 

 nämligen i botanik, marklära med geologi och klimatologi, skogszoologi, skogs- och fältmät- 

 ning samt matematik. Därjämte vore nödigt att även under fortsättningsskolan öva lärjun- 

 garna i uppsatsskrivning, varvid skogliga ämnen kunde behandlas, så att de inom sitt kun- 

 skapsområde finge någon vana att uttrycka sig i skrift. Såsom fackämnen skulle ingå skogs- 

 skötsel, skogsuppskattning med något skogsindelning, skogsteknologi med byggnads- och av- 

 dikningslära, grunderna för jordbruksekonomien, författningskännedom, jakt och fiskevård, 

 bokföring, kart- och byggnadsritning samt kartskrift. 



Lärokurser vid fortsättningsskolorna torde lämpligen böra omfatta samma tid av året som 

 kursen vid skogsskolorna. 

 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — ■> 



I skrivelse av den 30 september 191 5 har domänstyrelsen föreslagit, att i första hand en 

 dylik fortsättningsskola måtte anordnas vid Kloten samt att den första årskursen måtte få 

 taga sin början den i november 1917 och avses för 20 lärjungar. Föreståndare för skolan 

 jämte assistent borde emellertid förordnas redan från och med september månads ingång 

 samma år, på det de måtte kunna för sitt blivande ändamål ordna skolans och dess perso- 

 nals lokaler, utarbeta förslag till stadgar för skolan och plan för undervisningen därstädes 

 m. m. Tills vidare och till dess erfarenhet vunnits om fortsättningsskolans funktion och det 

 gagn, som genom densamma kunde beredas skogsväsendet, syntes anslagen till densamma 

 böra uppföras å extra stat. Det statsförslag för en dylik fortsättningsskola, som vore inrymt 

 i domänstyrelsens utlåtande den 24 september 1908, hade uppgjorts under förutsättning, att 

 skolföreståndaren tillika skulle förvalta ett så kallat skolrevir eller för skolans verksamhet 

 anvisade övningsskogar. Då emellertid skogsförvaltningen vid Kloten ombesörjdes av revir- 

 förvaltaren därstädes och den blivande skolföreståndaren sålunda skulle bliva i tillfälle att 

 odelat kunna ägna sig åt skolans verksamhet, syntes lärarkrafterna i fråga om en fortsätt- 

 ningsskola vid Kloten kunna något inskränkas. Och då anställande redan från början av 

 skolans verksamhet utav lärarkrafter med lägre och huvudsakligast på det praktiska skogs- 

 arbetet inriktad utbildning mötte hinder i det förhållandet, att, "innan en eller annan årskurs 

 från skolan utexaminerats, lämpliga personer till dessa befattningar icke kunde erhållas, an- 

 såge styrelsen en sådan inskränkning böra ske på det sätt, att de för en fortsättningsskola 

 föreslagna båda skogsrättarbefattningarna icke tillsattes. Enär det likväl för vissa tider av 

 året syntes bliva omöjligt för föreståndaren och hans assistent att ensamma medhinna under- 

 visningen, föresloge styrelsen, att ett anslag av 2,000 kr. måtte uppföras för avlöning åt en 

 repetitör att för sådana tider förordnas. Till expenser och underhåll borde i staten uppföras 

 1,600 kr. eller 200 kr. mera, än som anvisats för dylika ändamål vid statens övriga skogs- 

 skolor, vilket högre belopp styrelsen funne vara nödigt på grund av de något dyrbarare och 

 flera inventarier för undervisningen, som torde bliva erforderliga vid Kloten. För skolans 

 förseende med nödiga möbler samt erforderliga handböcker, instrument och övriga inventa- 



