i6 



Att som motiv för en fortsättningsskola av denna typ förutsätta, att det är någon viss i 

 den allmänna eller enskilda förvaltningen nybildad tjänsteställning, som skulle kräva sin sär- 

 skilda skolform av detta slag, torde vara mindre riktigt. I allmän tjänst skulle det förutsätta 

 inrättandet av en mellantjänst av till exempel överkronojägare, i enskild tjänst ett allmänt 

 bruk av överskogvaktare. Huruvida tankarna gå i denna riktning för statstjänstens vidkom- 

 mande, är oss ej bekant. Vad däremot enskild tjänst beträffar, synes det de sakkunniga 

 tvivelaktigt, att vid rekrytering av överskogvaktare eller liknande befattningshavare kommer 

 att tagas sådan hänsyn till examen från denna skola, som domänstyrelsen i sitt utlåtande 

 den 24 september 1908 påräknar. 



Har den från fortsättningsskolan utgångna lärjungen inga eller mycket små utsikter till 

 sådan högre tjänsteanställning, torde skolan ej kunna påräkna något större antal sökande. 



En fortsättningsskola av denna typ innebär även inrymmandet av en ny skolform i den 

 skogsundervisningsplan, som blev 19 1 2 års riksdagsbeslut. De skogliga undervisningsanstal- 

 terna skulle bliva skogsskolan, fortsättningsskolan, forstmästarkursen och jägmästarkursen vid 

 skogshögskolan. Alla dessa skolor skulle arbeta så att säga på bred bas eller med yrkets hela 

 ämnesomfattning. De sakkunniga hålla före, att ett sådant undervisningsväsende skulle visa 

 sig tungt och mindre ändamålsenligt. Ej heller skulle det medföra ökade möjligheter till 

 genomförande av en verksam bottenskoleform med lättare övergång till skogshögskola. Ett 

 arrangemang i denna riktning skulle helt visst för övrigt föga komma att utnyttjas. 



Enligt uppdrag komma de sakkunniga att framlägga ett förslag till fortsättningsskola, ord- 

 nad på det sätt, domänstyrelsen avsett. Då detta förslag emellertid ej för närvarande kan 

 uppbäras av de sakkunnigas egna sympatier, har ett annat förslag efter linjer, som överens- 

 stämma med de sakkunnigas åsikter, samtidigt utarbetats och här intagits. Vi hava så 

 mycket mindre ansett oss kunna underlåta detta, som av oss upprättat »förslag till omorgani- 

 sation av undervisningen vid statens övriga skogsskolor» synes oss med nödvändighet kräva 

 en annan typ av fortsättningsskola än den med hänsyn till nuvarande förhållanden be- 

 slutade. 



Det är i den delade linjen, som de sakkunniga funnit ett arbetssätt för fortsättningsskolan, 

 som helt visst mera skulle motsvara tidens krav. För en fortsättningsskola av denna typ 

 hava kraftiga uttalanden gjorts av så gott som samtliga de utexaminerade skogsskolelärjungar, 

 vilka yttrat sig i den periodiska fackpressen rörande fortsättningsskolans arbetsprogram. 



En fortsältningsskola av denna typ hade att inrikta sitt program på viss specialundervis- 

 ning, meddelad i korta avslutade kurser, förlagda till för varje fack lämplig årstid. Från 

 undervisningen skulle uteslutas de biämnen, som redan på skogsskolan i för förmannen till- 

 räckligt informerande omfattning inhämtats. De grundligare kunskaperna och det mognare 

 omdömet i dessa fack torde i förvaltningen ändamålsenligast förbehållas eller rättare sagt 

 anförtros tekniska chefen eller förvaltaren. Däremot skulle skoltiden helt utnyttjas för, utom 

 behövlig förbättring i de grundläggande ämnena, ett djupare inträngande och en träning i 

 skogsbrukets tillämpade fackämnen. Undervisningen skulle liksom vid skogsskolan hava en 

 praktisk läggning, och skolformen skulle vara anordnad ej som ett led i det övriga skogs- 

 undervisningsväsendet utan vid sidan om detta. 



Gå vi att söka några tjänsteanställningar i nu rådande administration, allmän eller enskild, 

 som med avseende å fordran på förstorad kompetens skulle draga fördel av möjlighet till 

 viss specialutbildning, träffa vi flera: 



Domänstyrelsen söker särskilt utbildade dikningsförmän, enligt senare uppgift även be- 

 ståndsvårdare eller stämplare för de enskilda skogarna i övre Norrlands kustland. Särskilt 

 utbildade drivningsförmän torde hava användning såväl i enskild som statstjänst. Skogsvårds- 

 styrelserna behöva skogvaktare med bl. a. i skogskulturarbeten särskilt tränad personal. För 

 det norrländska enskilda skogsintresset fattas förmän, som haft tillfälle följa och sätta sig in 

 i moderna taxeringsmetoder. En och var, men också samtliga av dessa specialgrenar, skall 

 fortsättningsskolan taga hand om. 



Senare tiders rastlösa arbete inom skogsvetenskapen har lyckats frambringa en hel del 

 resultat av bestående värde. Skogsvetenskapens omläggning på objektiv grund har gått hart 

 åt mycket, av vad som ända till för kort tid sedan ansågs för säkert. 



Den tillämpade skogsskötseln har, stimulerad av ekonomisk upplysning, pressat fram rikt- 

 linjer för en beståndsvård som,, visserligen ännu trevande och sökande mot målet, till sina 

 former dock väsentligt avviker frän äldre förkunnelser. 



Inom taxationsläran har under senare år tillkommit nya metoder, objektiva, praktiska, som 

 det är av stor betydelse få utnyttjade ej minst av den äldre stammen skogsförmän i enskild tjänst. 



