19 



Enligt förut intagna nådiga stadgar för statens skogsskolor § 8 mom. c skall sökande till 

 skogsskola förete antingen avgångsbetyg från utbildningsanstalt med minst lika stora ford- 

 ringar å kunskaper som folkskola anordnad enligt litt. A. eller litt. B. i den av Kungl. 

 Mai:t den 7 december 1900 godkända normalplan för under\-isningen i folkskolor och små- 

 skolor, eller ock av examinerad folkskollärare avgivet int}-g därom, att sökanden vid tiden 

 för ansökningens ingivande äger det mått av kunskaper, som erfordras för erhållande av av- 

 gångsbetyg från folkskola av ovan angiven beskaffenhet. 



Dessa fordringar lämna dock ingen säker garanti, för att icke undermåliga sökande bli 

 antagna. 



Både betygssättningen i avgångsbetygen från folkskolorna och de som alternativ föreskrivna 

 intygen från examinerad folkskollärare hava nämligen ofta visat sig vara mycket subjektiva 

 och missvisande. Därtill kommer, såsom förut framhållits, att de sökande genomgått folk- 

 skolorna så långt tillbaka i tiden, att de hunnit totalt glömma vad de lärt. Enligt jägmäs- 

 tare Holmgrens förutnämnda föredrag år 19 1 3 om den lägre skogsundervisningen visade sig 

 sålunda t. ex. vid pro\Täkning, omfattande uppgifter av inträdesfordringarnas art vid Bisp- 

 gårdens skogsskola med nyantagne läriungar, att i medeltal för 2 år ej mer än 66 % kunde 

 lösa halva antalet dem givna uppgifter, att 10 % ej löste en enda och endast 6,5 % alla. För 

 årskursen 1916- — 1917 voro motsvarande siffror resp. 25 %, 20 % och o °^. Vid tiden för 

 förstnämnda provräkningar skulle sökande förete betyg, att han var kunnig i de fyra räkne- 

 sätten i hela tal och bråk, vid sistnämnda pro\Täkning gällde nyssnämnda stadgar § 8 mom. c. 



Även de praktiska färdigheter, lärjungarna inhämtat under den nu obligatoriska, inträdet 

 förelöpande ettåriga skogspraktiken, lämna f. n. ofta mj-cket ö\Tigt att önska. Då det är av den ■ 

 allra största betydelse, att färdighet i de viktigare praktiska skogsarbetena besittes redan 

 vid antagandet vid skogsskolorna, är det därför nödvändigt, att dels den praktiska skogs- 

 verksamhet, som fordras för inträde, ökas från I till minst 2 år, dels att denna verksamhet 

 är sådan, ,att den förlänar viss färdighet i alla viktigare skogsarbeten såsom dikning, kul- 

 turer, stämpling, a\-\-erkning och apiering, gallring, kolning o. d. 



Den dagliga undervisningstidens längd. 



Enligt gällande bestämmelser skall undervisningen under den tid, då den teoretiska un- 

 den^isningen bedrives, d. v. s. huvudsakligen under tiden I november — 30 april samt I sep- 

 tember — 15 oktober, omfatta i medeltal 3^4 undervisningstimmar dagligen och de prak- 

 tiska övningarna och arbetena under samma tid 5 ä 6 timmar dagligen. Sammanlagda un- 

 dervisningstiden per dag kommer sålunda denna tid att i medeltal uppgå till 9 timmar. I 

 regel torde dessa timmar förläggas sä, att undervisningen börjar kl. 7 f. m. för att med 2 

 timmars uppehåll för måltider pågå till kl. 6 e. m. Endast de 3^/^ timmar, som återstå till 

 läggningsdags omkring kl. 9,45 e. m., äro sålunda ö\Tiga för läxöverläsning, kvällsmålstid och 

 ombesörjande av egna angelägenheter. Tiden för överläsningen blir härigenom ofta alldeles 

 otillräcklig. 



Då det därtill torde vara obestridligt, att en daglig omväxlande teoretisk och praktisk 

 under\nsningstid av denna längd även tröttar lärjungarna i en grad, som ej är till båtnad 

 för en effektiv överläsning av kommande dags läxor eller ett önskligt tillgodogörande i öv- 

 rigt av undervisningen, kan man även i ovannämnda sätt för undervisningens anordnande 

 finna en kraftigt bidragande orsak till den nuvarande teoretiska undervisningens ofta mindre 

 lyckliga resultat. 



Undervisningstidens utnyttjande. 



Kungl. Domänstyrelsens förut intagna undervisningsplan av år 19 1 3 ligger f. n. till grund 

 för såväl den teoretiska som praktiska undervisningen vid statens skogsskolor. Enligt denna 

 plan skall årligen den praktiska undervisningen omfatta från 1,5^0 till 1.780 timmar, olika 

 för skolor i olika delar i landet, och i medeltal för skola sålunda 1,680 timmar, vilken tid 

 synes de sakkunniga väl behövlig i förhållande till de relativt obetydliga praktiska förkun- 

 skaper, lärjungarna f. n. i genomsnitt besitta vid kursens början. 



Av journalerna för de praktiska arbetena vid statens skogsskolor (med undantag av Skogs- 

 halls år 1915 till Omberg flyttade skogsskola) under lärokurserna 1913 — 1916 eller de 3 

 fullständiga kurser, som pågått med tillämpande av Kungl. Domänstyrelsens ovannämnda 

 plan, framgår, att den praktiska undervisningen i medeltal för dessa 3 kurser för de skilda 

 skolorna varierat från 1,325 till 1,625 timmar och i medeltal för skola uppgått till 1,480 

 timmar. Tiden för praktiska undervisningen har sålunda synbarligen ej utnyttjats i fastställd 

 och behövlig grad. 



