Vad skogsrättaren beträffar, är förhållandet ej fullkomligt analogt med skolföreståndaren. 

 En skogsrättare åtnjuter i lön och tjänstgöringspenningar 1,400 kronor, under det en ordi- 

 narie kronojägare har lägst 1,100 kr. (i södra Sverige) och högst 1,300 kronor (i norra 

 Sverige). För skogsrättare tillkomma dessutom fri bostad och vedbrand, under det att krono- 

 jägare har fri bostad, där statens bostadslägenhet finnes, men i annat fall åtnjuter en hyres- 

 ersättning av 100 kronor. Ehuru skogsrättaren har skyldighet att biträda vid förvaltningen 

 av skolans skogsområde, har han ej ansetts böra komma i åtnjutande av resepenningar, under 

 det däremot en kronojägare är tillförsäkrad sådana till belopp varierande från 50 till 250 

 kronor. Vad ålderstilläggen beträffar, kan en skogsrättare påräkna två dylika å resp. 1 00 

 kronor efter 5 och 10 års tjänstgöring, under det en kronojägare kan tillerkännas ytterligare 

 ett sådant, efter 1 5 års tjänstgöring. 



Jämföras inkomsterna för en skogsrättare och en kronojägare med fri bostadslägenhet, 

 stiger sål. en skogsrättares avlöning från 1,400 kr. jämte fri bostad och vedbrand till 1,600 

 kronor jämte samma förmåner, under det en kronojägares avlöning, resepenningarna inräk- 

 nade, stiger från 1,150 a, 1,550 kronor till 1,450 å 1,850 kronor. Värderas förmånen av 

 den årliga fria vedbranden till kronor 100 och elimineras de såsom likvärdiga- betraktade 

 förmånerna av fri bostad, skulle avlöningssiffrorna bli följande : 

 för en skogsrättare från 1,500 till 1,700 kronor, 

 » » kronojägare » 1,150 a 1,550 till 1,450 a 1,850 kronor. 



En skogsrättares avlöning ligger enl. detta beräkningssätt sålunda något över en krono- 

 jägares medelavlöning. Förhållandet kan närmare preciseras så, att en skogsrättare i södra 

 Sverige har det avsevärt bättre ställt i avlöningsväg än en stor del kronojägare i dessa 

 trakter, under det en skogsrättare i norra Sverige (Hällnäs och Bispgården) har det något 

 sämre ställt än en kronojägare därstädes. 



I varje fall ha förhållandena visat, att skogsrättarplatserna med nuvarande avlönings- 

 förmåner ej äro så eftersträvade som önskligt, då för desamma bäst kvalificerade personer 

 inom kronojägarekåren få sin duglighet och kunnighet bättre värdesatta i andra tjänster. 



Då nu därtill kronojägarna inom kort torde komma i åtnjutande av dagtraktamenten, 

 kommer en skogsrättare att fä det ekonomiskt avsevärt sämre än en kronojägare, emedan 

 en skogsrättares tjänstgöring ej lämnar honom samma tillfällen att ernå dessa dagtraktamenten, 

 som en kronojägare med tjänstgöring så gott som uteslutande ute i marken. 



Läroböcker, undervisningsmateriel och litteratur. 



En synnerligen kännbar brist på lämpliga läroböcker gör att en stor del av undervis- 

 ningstiden måste användas för skrivande efter diktamen. Vad detta betyder under en ej 

 fullt ettårig kurs med omkring ett dussin såväl teoretiska som praktiska ämnen, av vilka 

 större delen äro rätt omfattande, säger sig självt. Den största bristen på läroböcker har 

 visserligen så småningom fyllts tack vare Svenska skogsvårdsföreningens periodiska tidskrifter, 

 särskilt de s. k. folkskrifterna, som numera användas i största utsträckning vid undervisningen 

 i skilda ämnen och av vilka en del äro för ändamålet förträffliga. Särskilt kännbar är dock 

 fortfarande bristen pl lämpliga läroböcker i zoologi (de viktigaste högre skogsdjuren och 

 deras inflytande på skogen), botanik (särskilt rörande de viktigaste skogsväxterna), byggnads- 

 och vägbyggnadslära samt jaktvård. 



»De första grunderna i skogshushållning» av Haller och Julias och »Kort handledning 

 i skogshushållning» av föreningen för skogsvård i Norrland hava även bidragit att öka de 

 lämpliga läroböckernas antal, men även dessa nyligen omarbetade eller utgivna böcker, vilka 

 resp. avse att inom samma pärmar ha samlat det vetande i skogshushållning, som man bör 

 fordra av en kronojägare eller likställd, motsvara ej fullt sitt ändamål utan tarva rätt om- 

 fattande kompletteringar. 



Bristen på för skogsskoleundervisningens rationella bedrivande lämpliga läroböcker är 

 sådan, att det synes de sakkunniga synnerligen önskvärt för att ej säga nödvändigt, att 

 snarast möjligt utarbetas en lärobok omfattande hela i undervisningsplanen för skogsskolorna 

 ingående pensum av ämnena botanik, marklära, geologi, klimatologi, zoologi, skogs- och 

 fältmätning, skogsskötsel, skogsuppskattning och skogsindelning, skogsteknologi med bygg- 

 nads- och avdikningslära samt jakt- och fiskevård. 



Här nedan angivas de läroböcker och skrifter m. m., som i huvudsak användas för under- 

 visningen vid statens skogsskolor: 

 Svenska språket: 



D. A. Sundén, Svensk språklära för folkskolan. 

 »K " Ny svensk rättskrivningslära. 



