kunniga anse dock icke en så långt gående isolering nödvändig för att möjliggöra bästa 

 studieresultat, snarare svnes det oss fördelaktigare såväl for studierna som från kamratsyn- 

 punkt. att en elev tir tillfälle utbyta äsikier med en rumskamrat och far hjälp av honom 

 i sina studier. 



Slutligen kunna jjåvisas några omständigheter, som visserligen ej direkt utöva menligt in- 

 flytande på imdervisningen men som vid omreglering av skolorna måste vinna beaktande, 

 nämligen bristen ^nd flere av ^-åra skogsskolor f>å badhus och sjukrum, vilka bristers nack- 

 delar ej torde tar\"a närmare utredning. Onskligt är likaledes, att ett särskilt biblioteks- och 

 Samlingsrum finnes, vilket rum även bör kunna användas till förvarande av skolans arkiv 

 samt vid läramas överläggningar m m. För närvarande inkräkta samlingarna i regel på de 

 redan i och for sig allt for trånga lektionssalarna, och särskilt lärarrum saknas. 



Lärokursernas längd. . 



De sakkunniga hava med avsikt sist velat beröra en omständighet, som kan tyckas först 

 bort upptagas till behandling i detta sammanhang, sä mycket mer som den utgjort ett av 

 de krafngaste motiven for beviljande av den skola på Kloten for fortsatt utbildning av skogs- 

 formän. till vilken 1916 års riksdag beviljat medel, och vilken de sakkunniga längre fram 

 komma att behandla, nämligen de från flera håll påstådda allt tor korta nuvarande kurserna 

 vid skogsskoloma, vilka ej medgi\-a en önskvärt grundlig utbildning av mer användbara 

 skogstormän. 



Det kan synas ligga nära till hands a« söka en av orsakerna till den ej fullt effektiva 

 nuvarande undervisningen i lärokursernas relativt ringa tidsomfattning av knappa 1 1 månader, 

 under vilken tid ett avsevärt vetande skall bibringas personer, som i regel endast genomgått 

 folkskola och detta så många är tillbaks i liden, att de hunnit glömma större delen av vad 

 de inhämtat i de för skogsskoloma viktigaste förkunskaperna, matematik och svenska, då de 

 vinna inträde i en sådan. 



Efter den utredning, de sakkunniga nu torebragt och som tydliggjort, hur oändligt mycket 

 bättre den nuvarande undervisningstiden bör kunna utnyttjas genom införande av inträdes- 

 prövning, skärpta fordringar å praktiska torkunskaper, omläggning av skolomas imdervisning, 

 ökande av lärarkraftema o. s. v., och med tanke på de utmärkta resultat av undervisningen 

 vid de nuvarande skolorna, som hittills irots alla befintliga stora brister kunna påvisas — 

 . vi behöva endast hänvisa till de otaliga synnerligen kunniga och dugande kronojägare, läns- 

 skogvaktare, skogvaktare, faktorer och även många skogsförvaltare, vilkas enda skogliga skol- 

 utbildning bibragts dem vid våra skogsskolor — kunna de dock ej finna några som helst 

 skäl föreli^a att utöka den hittillsvarande undervisningstiden vid skogsskoloma. De sak- 

 kunniga återkomma för övrigt till denna fråga vid behandlingen av fortsättningsskolan på Kloten. 



Ehuru det uppdrag »att verkställa utredning och inkonuna med torslag till omorganisation 

 av undervisningen vid statens övriga skogsskolor», som länmats de sakkunniga, ej kan direkt 

 anses innebära ett åliggande att utröna, huruvida det nuvarande antalet skogsskolor, Hadde- 

 bo nu beslutade skola däri inräknad, kan anses tillräckligt för att fylla behovet av krono- 

 jägare och andra skogstormän, hava de sakkunniga dock ansett sig böra ägna denna viktiga 

 fråga någon utredning. 



Av förutnämnda för kursen 1916 — 1917 på domänstyrelsens rramsiällning av Kungl. Maj.t 

 gjorda medgivande att intaga ytterligare sammanlagt iS länungar i skogsskoloma framgår 

 otvetydigt, att ett antal av 130 läijungar f. n. är tor ringa att tillgodose behovet av skogs- 

 förmän. — Det är här\"id att märka, att ökningen med 18 lärjungar ingalunda är en mätare 

 pä behovet utan utgör det ytterligare antal elever, vilkas antagande till nämnda kurs med- 

 gavs av förhållandena \-id skolorna (utrymmesforhållanden o. d.) — Den brist på skogsför- 

 män, som i och med denna åtgärd mer påtagligt kan konstateras, har ej påkommit plötsligt 

 utan har, särskilt vad skogsstaten beträffar, redan länge varit kännbar och närmast beroende 

 på, att i stort sett knappast mer än 25 procent av samdiga utexaminerade skogs skolelär- 

 jungar under de senaste åren gått i statens tjänst, under det avgången av kronojägare samt 

 den snabba utveckling, skogsskötseln tagit på de allmänna skogarna, omregleringen av skogsvår- 

 den o. d. framkallat ett långt större behov. Orsaken till denna låga siflfra för platssökande till 

 statstjänst är i sin tur en följd dels av de avsevärt högre löner, som oftast erbjudas de ut- 

 examinerade lärjungarna från enskilt håll, dels av den omständigheten, att en stor del av de 

 utexaminerade lärjungarna, särskilt de bättre av dem, helst söka enskild tjänst med de till- 

 fallen till avancement, vartill motsvarighet saknas dem i statstjänst. De "högre löneförmåner 

 och mer självständiga befattningar, som ofta numera erbjudas från enskilt skogsägarehåll, 

 hota därtill f. n. alt beröva skogsstaten en del av dess mest dugande kronojägare. 



