26 



Att ökat behov av skogsförmän förefinnes även för de enskilda skogsägarna, framgår f. ö. 

 med full tydlighet dels av den omständigheten, att i regel avsevärt flere platser årligen stå 

 till förfogande hos dem, än det disponibla antalet av utexaminerade lärjungar kan besätta, 

 dels därav att dessa lärjungar direkt efter sin avgångsexamen ofta få egna självständiga be- 

 vakningsområden eller andra krävande skogsbefattningar att sköta. Att detta ej alltid är vare 

 sig till skogens eller den utexaminerade lärjungens odelade nytta är givet, då dessa lär 

 jungar, hur väl de än hava skött sina skolstudier, dock i regel sakna den erfarenhet och den 

 färdighet, några års praktisk verksamhet efter skoltiden under ledning av mer erfaren skogs- 

 man först bort fa förläna dem. 



Successivt ökat antal av länsskogvaktareplatser, platser hos tumningsföreningar o. d. kräva 

 även de motsvarande ökning i utbildningen av härför dugligt folk. 



Att behovet av skogsförmän skall utveckla sig i motsatt riktning är ej att befara, och åt- 

 gärder för ökandet av årliga lärjungeantalet vid skogsskolorna böra därför vidtagas av staten. 



Svårigheten för staten att av de utexaminerade lärjungarna erhålla behövligt antal krono- 

 jägare och liknande befattningsinnehavare är en senare fråga, som man får hoppas, att nu 

 sittande löneregleringskommitté måtte lösa. 



För att öka lärjungeantalet i statens skogsskolor böra i första rummet skolorna i Hällnäs 

 och Bispgården utökas till att i likhet med övriga skolor kunna intaga 20 lärjungar. Häri- 

 genom vinnes plats för ytterligare sammanlagt lo lärjungar. Därtill borde å lämplig plats, 

 helst i Norrland, som för närvarande endast har två skogsskolor, förläggas ytterligare en 

 skola för 20 lärjungar, varigenom en sammanlagd ökning skulle vinnas från 150 lärjungar 

 — Haddebo blivande skogsskolas 20 lärjungar häri inräknade — till I So motsvarande 20 

 procent eller Haddebo skogsskola ej medräknad från 130 — 180 motsvarande dryga 28 pro- 

 cents önkning av förut\'arande ordinarie lärjungantal. Denna avsevärda ökning anses till- 

 räcklig för den närmaste tiden.' 



Uppmärksamheten torde dock oavlåtligen böra vara riktad på frågan, så att ett ökat be- 

 hov av skolor eller eventuell utvidgning av förutvarande tillgodoses i behörig tid. 



V, Förslag till stadgar och undervisningsplaner för 

 statens lägre skogsundervisningsanstalter. 



1. Förslag till stadgar. 



Statens lägre skogsundervisningsanstalter äro: 



A. Skogsskolorna. B. Fortsättningsskolan. 



A. Skögsskolorna. 

 a. Skogsskolornas ändamål och ledning. 



§ I. Skogsskolorna hava till ändamål att utbilda dugliga skogsförmän (kronojägare och skog- 

 vaktare) med förmåga att under ledning och kontroll planlägga, bortsätta, leda, avsyna och 

 avlöna vid en god skogsvård förekommande arbeten, att tjänstgöra som bevakare och alt 

 föra för dessa uppgifter erforderlig tjänsteexpedition och bokföring. 



§ 2. Skogsskolorna stå under domänstyrelsens överinseende samt var och en av dem under 

 tillsyn av en inspektor. Närmaste ledningen av varje skogsskola handhaves av en förestån- 

 dare och ett lärarråd på sätt § 22 i dessa stadgar därom närmare meddelar. 



Inspektor är för envar av skogsskolorna den överjägmästare, inom vilkens tjänstgörings- 

 distrikt skolan är belägen. 



b. Undervisning. 



§ 3. Vid skogsskolorna meddelas undervisning: 



dels i de grundläggande ämnena svenska språket (med välskrivning), botanik, marklära, 

 geologi och klimatologi, zoologi, matematik samt skogs- och fältmätning; 



dels i fackämnena skogsskötsel, skogsuppskattning och skogsindelning, skogsteknologi med 

 byggnads- och avdikningslära, jakt samt jakt- och fiskevård, trädgårdsskötsel, författnings- 



^ Den enda enskilda skogsskola, som f. n. arbetar, Gammelkroppa skogsskola i Värm- 

 land, har därtill i medeltal för de tre senaste åren lämnat undervisning åt 15 lärjungar. 



