54 



avgångsbetyg förtjänar minst vitsordet med beröm godkänd i innanläsning, rättskrivning och 

 räkning. 



Genom detta anordnande undvikes i möjlig mån att till inträdesprövning inkallas i kun- 

 skapsväg undermålig sökande. Blanketter till dessa kunskapsbetyg böra tillhandahållas av 

 domänstyrelsen genom skogsskolorna. 



4) Även för den praktiska förkunskapen hava de sakkunniga höjt fordringarna från ett 

 till två års inträdet föregående skogsarbete och därtill bestämt, att detta arbete bör omfatta 

 de vanligaste förekommande skogsarbetena, och att sökandes betyg härutinnan skola vara 

 avfattade så, att de medgiva ett närmare analyserande av hans inblick och färdighet i skilda 

 slag av dylika arbeten. De arbeten, som i första hand härvid böra komma i fråga, äro 

 dikning, hyggesröjning, skogskultur, stämpling, gallring, avverkning, aptering och kolning 

 samt eventuellt flottning. 



Genom att en lärjunge på detta sätt redan före sitt inträde i skolan under relativt lång 

 tid nödgats syssla med de vanligaste skogsarbetena, behöver ej onödigt lång tid av kursen 

 offras åt de mer primära formerna av dessa, utan kan undervisningstiden bättre utnyttjas för 

 bibringande av mer fördjupade kunskaper och färdigheter och en avsevärd tid vinnas för 

 den ökning av lärokursen, som de sakkunnniga föreslagit. 



5) Då flertalet sökande till statens skogsskolor i regel kunna förete intyg om egen me- 

 dellöshet, men detta ej i samma grad är fallet med deras föräldrar, och dessas ekonomiska 

 villkor oftast äro den bästa mätaren på sökandens egen ekonomiska ställning, hava de sak- 

 kunniga funnit nödvändigt att bestämma, att sökande av stipendium skall vara skyldig förete 

 intyg om jämväl föräldrarnes ekonomi. 



Trots de föreslagna skärpta fordringarna på kunskapsbetygen hava de sakkunniga funnit 

 särskild inträdesprövning nödvändig. Det har nämligen, som förut framhållits, ofta vid 

 skogsskolorna visat sig, att av folkskollärare avgivna kunskapsbetyg äro subjektiva och miss- 

 visande, och att lärjungar, som antagits på dylika betyg med utmärkta vitsord i rättskrivning 

 och matematik, vid skogsskolan visat sig fullkomligt undermåliga i dessa ämnen. Ett anta- 

 gande av undermåliga lärjungar på grund av dylika betyg undvikes däremot helt genom an- 

 ordnande av inträdesprövning, och de nackdelar, som kunna tänkas vidlåda ett dylikt anord- 

 nande, måste anses spela en ringa roll i jämförelse med den synnerligen betydelsefulla vin- 

 sten, att bland en samling mer kunniga sökande få utvälja de allra kunnigaste och för övrigt 

 lämpligaste och slippa i kursen, såsom oftast nu torde vara fallet, släpa med en eller annan 

 unden'isningen förryckande oförmåga. 



För att med bibehållande av den ettåriga kursen kunna bibringa lärjungarna den ökade 

 kunskap, som nu föreslagits, anse de sakkunniga det vara en absolut nödvändighet, att lär- 

 jungarna i varje kurs innehava den mer enhetliga kunskaps- och förståndsgrad, som endast 

 en inträdesprövning kan garantera. Oavsett nu framhållna fördelar med en inträdesprövning 

 anses även av ej ringa vikt att skolans lärare fa tillfälle iakttaga de sökandes hållning och 

 uppträdande i övrigt. 



Önskemålet om inträdesprövning har för övrigt mer eller mindre starkt framförts bl. a. 

 dels vid upprepade tilltallen, då frågan debatterats, dels av samtliga skogsskolors med undan- 

 tag av Ombergs nuvarande föreståndare, från förutvarande skolföreståndarna Henr. Julius, 

 Ernst C:son Haller och Adolf Welander ävensom från Svenska skogvaktarförbundet i deras 

 svar (bil. 3) å vissa av de sakkunniga framställda frågor. 



I likhet med 1906 års skogsunder\'isningssakkunniga hava de sakkunnige funnit skäl 

 underlätta för f. d underbefäl att vinna inträde vid skogsskolorna. Röster hava visserligen 

 höjts mot lämpligheten av ett dylikt förfarande, men de sakkunniga ha funnit många skäl 

 tala för, att möjlighet beredes uttjänt f, d. underbefäl att vinna utbildning till skogsförmän. 



Redan nu finnes bland skogsstatens bevakande personal ett rätt avsevärt antal personer, 

 som genomgått arméns underbefälsskola och som på ett utmärkt sätt sköta sina befattningar, 

 och samma är förhällandet i enskild tjänst. Den disciplinära underbyggnad dessa erhållit i 

 armén göra dem sålunda i viss mån lämpliga till arbetsledare, deras friska liv som militärer 

 står i nära samband med skogslivet och dess fordringar pä vana vid strapatser, och den 

 under\'isning, som meddelas i underbefälsskolorna, är ingående och i vissa ämnen fullt lika 

 omfattande som vid skogsskolorna. Slutligen och av stor betydelse ej minst ur militär syn- 

 punkt vore, om rekryteringen av arméns underbefäl kunde underlättas genom beredande av 

 lättnad för f. d. underbefäl att efter slutad väl vitsordad militärtjänst kunna ha utsikt till 

 skogsförmans utbildning. 



Blanketter för meddelande att sökande antagits till lärjunge vid skogsskola bör genom 

 domänstyrelsens försorg på rekvisition tillhandahållas skolorna. 



