65 



en skogsiorman, att icke en underlärare med hjälp av t. ex. D:r OsC. Xordquist av Aftonbladet 

 utgi^Tia >Kortfattad vägledning i fiske och fiskevird> kan bibringa nödig inblick i desamma. 



E Matematik 



Utvidgningen av detta ämne särkilt vad algebra beträöar är endast skenbar, dä under- 

 visning i denna gren av aritmetiken på senare ar i allmänhet lämnats vid skolorna utöver 

 fastslaget pensum. 



F. Skogs- och fältmätning. 



De lärjungar, som äga kompetens härtor. anses böra fä inöva arealräkning med polar- 

 planimeter. 



II. Fackämnen. 



A. Skogsskötsel. 



De praktiska övningarna i detta ämne havi a-sera kunna begränsas något till tiden, så- 

 dan den blivit i gällande bestämmelser fastslagen, da större praktisk erfarenhet än hittills i 

 detta ämne obligatoriskt skall finnas hos en läiiunge redan vid antagandet. Särskilt stor vikt 

 bör läggas sriå att nödig erfarenhet bibringas lärjungarna i gallringsstämplingar. 



B. Skogsuppskattning, och skogsindelning. 



Det har svnts de sakkunniga synnerligen nödvändigt och viktigt, att lärjungarna fa in- 

 blick i grunderna for upprättande av bestindsbeskri%Tiing och hushållningsplan, enär en per- 

 son först härigenom tir blicken öppen tor skogens växlande bestandstyper och deras skilda 

 behov av behandling. 



Därtill böra lärjungarna bl. a. fa lära sig beräkna timmerutbytet av rotstående skog en- 

 ligt moderna metoder med tillhjälp av tabeller. 



C. Skogsteknologi med byggnads- och avdikningslära. 



De sakkuniga anse det vara av största varde för undervisningen i skogsteknologi, att en 

 skogsskolas lärjiuigar sättas i tillfälle att under ledning av fackmän ta så grundligt, som den 

 anslagna tiden och torhällandena f. ö. medgiva, bese de viktigaste industrier, sågverk med 

 hyvlerier och massafabriker, som förädla hu\-udparten av export»"irket, tor att härigenom bl. a. 

 få ett mer levande begrepp om särskilt vikten av \-irkets rätta aptering och övriga be- 

 handling under tillredningen i skogen och transporten. I de flesta fall hava lärjungarna 

 förut icke haft och komma ofta under sin praktiska verksamhet efter avgången från skogs- 

 skolan icke heller i tilltäUe härtill. 



Kostnaderna tor dessa resor, som företagas imder ledning av skolfÖreståndaren och 

 underläraren, böra utgå av expensmedlen på så sätt. att därmed betäckas de verkliga rese- 

 kostnaderna, för lärare: på järnväg 2:dra klass biljett på ångfartj-g hyttplats eller salongs- 

 plats, för lärjungarna: på järnväg 3:dje klass biljett, på ångfartjg däcksplats, varjämte till 

 bestridande av kostnaderna for logi och vivre lämnas bidrag av for skogstoreståndaren och 

 underläraren förslagsvis S kr. pr dag och for lärjtmgama 3 kr. pr dag. Totala kostnaden 

 för en dylik resa beräknas efter dess grunder till högst omkr. 800 ä S50 kronor. 



D. Jakt samt jakt- och fiskevård. 



L ndervisning i fiskevårdens enklaste grunder har synts de sakkunniga önskvärd, då fisket 

 f. n. i regel endast exploateras utan all tanke pä dess bestånd och skogsmännen i allmänhet 

 synas väl lämpade att dels själva vidtaga åtgärder for höjande av fiskebestånden i lämpliga 

 vattendrag inom deras tjänstgöringsomräde, dels, om deras eget intresse tor saken väckes. 

 kunna bidraga att \-äcka och höja även ortsbefolkningens intresse för denna nationellt be- 

 tydelsefulla fråga. 



Ät ämnet ifi^ga kan dock bell naturligt ej anslås mer än en högst begränsad tid. 

 Rörande imdervisningen i detta ämne se f. ö. under I: D. Zoologi. 



E. Trädgårdsskötsel. 



Ehirru visserligen ej direkt berörande skogsmannens }Tke anses detta ämne dock, om 

 också med starkt begränsad tid, böra kvarstå, dä en skogsförman ofta har eget boställe med 

 trädgård eller möjlighet att anlägga en sådan, vartill kommer, att skogsformannens föredöme 

 säkerligen ofta kommer att väcka ortsbefolkningens intresse for trädgårdsskötsel. På den 

 anslagna tiden bör en god gnmd kunna läggas tor \id behov fortsatta självstudier i ämnet. 



5- SkogsvårdsföreningrHS Tidskrift igij. Bil. 4. 



