TILLVAXTUNDKRSÖKNINC.AR I NORRA DALARNA 



17 



då ))iiiiskar årsringsbredden vid jämförelse med föregående års årsrings- 

 bredd. Denna värmets inverkan stämmer också bra med de resultat, som 

 överdirektör A. WallÉN framlagt i avhandlingen »Temperaturens och 

 nederbördens inverkan på tillväxten» i festpublikationen »Skogshögskolan 

 19 1 7», samt med professor Hesselmans bekanta undersökningar om 

 temperaturens och nederbördens inflytande på höjd- och diamctertill väx- 

 ten hos våra barrträd. 



Är isni gf) 96 fi7 



99 190U 01 OS 03 M 05.06 01 08 09 10 11 1£ 13 1^ 15 



Fig. 6. Differensknrva för ärsringsbredder hos de undersökta Särnaldreträden ; ordinatorna 

 V)et3'da ökning jämfört med föregående årsrings tjocklek (i tusendelar 

 av totalradietillväxten 1880 — 1919). Den brutna linjen är en diflferenskurva för 

 temperaturen i Särna '"/^ — 'Vt- ordinatorerna betyda överskott i C^ ö\ er tem- 

 peraturen 13,7" C. 



Ä grafisk tablå XV (fig. 5) har med bruten linje inlagts en kurva för 

 Svegtemperaturen, femdagsmedia ftir tiden ^°/'' — '"/V, uttryckt i över- 

 eller underskott räknat från 13,7 grader Celsius. 



Med heldragen linje har inlagts årsringsbredden uttryckt som över- 

 ellcr ujiderskott räknat från föregående års årsringsbredd. Jag har alltså 

 utgått från att förra årets tillväxt representerar ett slags noll- eller ut- 

 gångsläge för bedömandet av årets grundytetillväxt. 



A fig. 6 hava kurvorna för temperaturen i Särna och skillnaden i års- 

 ringsbredder för Särna-Idre träden inlagts på enahanda sätt som för Sveg 

 och Orsa-Hamra träden å fig. 5. 



Som a\- de grafiska tablåerna fig. 5 och 6 framgår äger en för- 

 vånansvärt god överensstämmelse mellan kurvorna rum, särskilt då man 



2. Skn^svi'irdsfinciiingetis Tidskrift jgzj. Serien A. 



