20 



ClJSTAF KOLMODIX 



Är 1895 1S96 1897 1898 1899:1900 1901 1902,1903 I904!i905',i906 1907 



Frekvens av 2-års tall- 

 kott ; 1 , 40 1 , 44 I I ) 'O 



1 ,36 2,00 I 1. 2 1 1 ,10 1 ,34 2,30 I 0,90 



1,50 1,50 I 1,23 



Ar i9o8]i909|i9io ign 11912 1913^1914 19151 1916' 191 7 191811919 1920' 



Frekvens av 2-års tall- t 



kött 2,00 [ 1 ,00 ' 2,75 1 ,23 i 2,50 3>'5 1 2,25 I 2,25 I 2,00 2,25 j 2,00 ' 2,50 j 1 ,75 



Om man efter schemat antar att siffran 2,25 är sädan att en kott- 

 tillgång under denna måste betraktas som mer eller mindre beaktansvärt 

 låg, samt att en kott-tillgång di'cr denna måste betraktas som mer eller 

 mindre beaktansvärt hög, sä kan nedanstående differenstabell uppställas: 



Siffran för kott=tillgången minus 2,25. 



Dessa tal äro med heldragen linje inlagda å fig. 8. 



Ar 1895 96 »7 98 90 19IM) 01 02 03 r,t^ 05 06 OT 08 09 10 11 I» 13 XH ,5 jg n jg 19 1920 

 " /<?».? *4 35 3C 97 US 3.1 tHOO 01 OS OJ 04 05 OS 07 OS 09 lO II /£ /J f, IS /S IT tSIS 



+ 1 



O 

 -1 

 -2 

 -3 



Fig. S. Difterenskurvor för tillgång på 2-årig tallkott i Dalarna och Härjedalen (heldragen 

 linje) och för temperaturen '-^j. — i7s ' Sveg och Särna, 2 år tidigare (bruten linje). 

 Nollinjen betyder normal kottillgång (=- 2,25) resp. en temperatur av 13,7^ C. De 

 kursiva årtalssiffrorna hänföra sig till temperaturen. 



Enligt flera forskningsresultat (se professor Hesselmans uppsats i 

 Skogsvårdsföreningens Tidskrift 1904 sid. 83) äro hos våra barrträd 

 skottanlagen färdigbildade allaredan å senhösten. Äro även faktorer för 

 en riklig kottanlagsbildning för handen, så bör dä också under nor- 

 mala förhållanden riklig blomning och kottbildning bliva följden kom- 



