40 (iUNNO KIXNMAN 



författarens lott kommit att insamla undersökningsmaterial, utföra bo- 

 taniska och skogstekniska arbeten samt bearbeta resultaten ur skoglig 

 synpunkt. 



Då förf. icke disponerar någon egen institution, å vilken dessa under- 

 sökningar kunde utföras, blev det nödvändigt att anskaffa instrument 

 och utrustning av flera slag och att för vissa tider anställa särskilt 

 arbetsbiträde. Detta har varit möjligt endast tack vare det betydande 

 anslag, som lämnats av Fonden för skogsvetenskaplig forskning. Till 

 dess Styrelse har jag alltså att framför allt frambära mitt tack för att 

 denna undersökning över huvud taget kunnat komma till stånd. 



Köp och försäljning av trävaror sker så gott som alltid efter volym, 

 men för en rätt värdesättning måste man även känna volymsenhetens 

 olika värde, beroende på de inre egenskaper, som göra virket mer eller 

 mindre lämpligt för ett visst ändamål. En god mätare på dessa egen- 

 skaper har man i volymvikten, som då bör jämföras vid en och samma 

 fuktighetsgrad, t. ex. för »normaltorrt» eller absolut torrt virke. 



Även för att lära känna pappersvedens egenskaper är det nödvändigt 

 att utgå från en undersökning av volymvikten hos olika vedslag. Prov- 

 kroppens vikt möter det ingen svårighet att bestämma på decimalvåg, 

 balansvåg eller laboratorievåg allt efter storleken, men däremot är volym- 

 bestämningen synnerligen besvärlig, pä grund av den noggrannhet, som 

 fordras, om den skall kunna läggas till grund för beräkning av volym- 

 vikten. 



Direkt stereometrisk uppmätning. 



För en noggrann uppmätning av hela träds eller stamdelars volym är 

 det vanligt att göra en uppdelning i i k 3 m:s sektioner, som var för 

 sig uppskattas till diameter och längd. Jämförande bestämningar efter 

 denna metod äro framställda i tab. I och II. Till provet utvaldes en 

 regelbundet vuxen gran som kapades i 10 sektioner och sedan uppmät- 

 tes till diameter med s. k. Columbusmått i V^o^s mm. Större noggrann- 

 het är till ingen nytta, då måttet redan i Vio:s mm kan vara beroende 

 på huru hårt skänklarna pressas mot träet (virkets mjukhet). Vid vo- 

 lymens uträknande har använts 



Hubers formel: lY^g,,, 



o -^ (T 



Smalians formel: /x 



2 



/ 



Newtons formel : . X (^^-+- 4 g„, + g) 



