A. F. Ö 1- \' Ii R II O L M 



OM VIRKETS FLYTBARHET. 



UTREDNINGAR OM FIATBARHETENS BEROENDE AV FÄLLNINGS- 

 Jll), KAPNINGSTID, BARKNING OCH LÄGGNING. 



Föredrag vid Svenska Skogsvårdstöreningens årsmute i Slockholin den 14 mars I<)I9. 



Herr ordförande, mina herrar! 



Det är icke utan en viss tvekan, som jag åtagit mig att i denna 

 församling redogöra för en del undersökningar angående samman- 

 hanget mellan virkets flytbarhet och dess fällningstid och kap- 

 ningstid, samt dess barkning och uppläggning efter utkörningen, vilka 

 undersökningar jag under de senare åren utfört. Min tveksamhet i detta 

 fall föranledes av den delvis ofullständiga behandling, som undersökningen 

 fått och de till följd härav mindre tillfredsställande resultat, som densamma 

 sålunda har att framvisa. Men dä jag under en mångårig verksamhet 

 i skogsvårdens tjänst kommit till den bestämda uppfattningen, att just 

 i här berörda förhållanden ligger en fråga av synnerligen vittgående 

 ekonomisk betydelse, har jag ej velat undandraga mig att giva mitt 

 bidrag till frågans behandling, om också ej till dess slutgiltiga lösning. 

 Innan jag då ingår på själva ämnet, må det kanske tillåtas mig att 

 i några korta drag göra en återblick på skogsvårdens utveckling i 

 Norrland. 



Då trävaruhantcringen för något mera än ett halvt århundrade sedan 

 började bliva en näringsgren av betydenhet för vårt land, sköttes den 

 till en början, speciellt vad själva skogen beträffar, i mycket primitiva 

 former, och därvid bedrevs efter nuvarande skogsmäns uppfattning ett 

 hejdlöst slöseri med skogskapitalet, då t, ex. fordringarna på timmer 

 voro 10" topp och absolut rötfrihet. Med skogens återväxt befattade 

 man sig på den tiden icke alls. Skogshanteringen utgjorde sålunda i 

 Norrland till en början — och gör så än i dag på många ställen — 

 ett enbart exploaterande av naturtillgångar, närmast jämförligt med gruv- 

 drift. Först sä småningom började man få ögonen öppna för, att så 

 kunde det inte fortgå i längden, utan att skogsbrist skulle uppstå. Man 

 måste börja tänka på att ersätta vad man tagit ut ur skogarna, m. a. o., 

 man måste börja tänka på att producera skog. 



5. Skogsvårdsföreningens Tidskri/t igzj. Serien -V. 



