100 ERIC W. RONGE 



7 5 sek. pr och 



lOO 



i6 » » bit 

 ger följande jämförelseserie: 



Trädets diameter i cm vid brösthöjd 



2 — 3 6 — lo II — 15 16 — 20 21 — 25 



Enligt LuNDGRKN 25 46 79 114 167 



i. tvåtid 25 45 79 123 166 



Denna ovan påvisade möjlighet att satisliera uppmätta arbetstidsserier 

 med ett enkelt tvåtidsuttryck synes mig — med stöd av de här fram- 

 lagda undersökningarna — tala för de/s att tidsåtgång för huggning i 

 allmänhet kan på ett enkelt och praktiskt sätt karaktäriseras genoro två- 

 tidsuttryck av föreslagen art och dels att tidsundersökningar av förelig- 

 gande slag eller dylika arbetsstudier i allmänhet kunna utföras på ett 

 synnerligen förenklat sätt i likhet med tvätidsundersökningarna för 

 timmerhuggning, och detta utan att slutresultatet i någon mån veder- 

 vågas. 



Om vi nu återvända till timmerhuggning av norrlandsgran, skola vi i 

 första hand ägna någon uppmärksamhet åt det i fig. i grafiskt upplagda 

 undersökningsresultatet ifråga om effektiv tid per kbf. och spilltid per 

 stock — vid olika medelkubik per stock. 



Den effektiva tiden, räknad pr kbf., synes — som förut framhållits 

 — vara fullständigt oberoende av medelkubiken pr stock. Spilltiden 

 däremot icke. Men vid närmare eftertanke är dock ganska naturligt, att 

 spilltiden eller den ofrånkomliga tidsspillan pr stock bör vara något 

 större vid grövre virke än vid medelgrovt (c:a 3,5 kbf.) — av den an- 

 ledning, att det grövre virket är tyngre och därför mera svårmanövrer- 

 bart och > omständligt» för arbetaren än annat, mindre virke. Men där- 

 emot är det också naturligt, att spilltiden pr stock för mycket klent 

 virke bör vara åtminstone lika .stor som för medelgrovt, alldenstund alltid 

 ett visst minimum av tidsspillan krävs för varje stock, huru liten den än 

 är. Kurvan för spilltid pr stock, sådan den framgår av fig. i, synes 

 mig därför ha goda förutsättningar att vara med praktiska verkligheten 

 relativt väl överensstämmande. 



Ehuru jag långt ifrån vill tillmäta dessa fätaliga tidsundersökningar för 

 utexperimenterandet av en undersökningsmetod tillräckligt vitsord för att 

 läggas som grund för beräkningar av norm.al arbetsprestation, vill jag 

 dock icke underlåta att framlägga en jämförelse mellan dessa försök och 

 tidigare publicerade prestationsresultat, baserade på arbetsstatistik under 

 lång tid. 



