FRÄN SKOGSVARDSFORENINGENS EXKURSION 147 



mötesgående. Kubikmassesiffrorna avse endast Derbholz (grövre än 7 cm:s 

 diameter). De i tab. I framlagda schweiziska försöksytornas storlek är resp. 

 0,25 har utom i fråga om ytan 10 A, som blott är 0,10 har. Höjden över 

 havet är 520 m. De i tab. II ingående svenska försöksytorna 155:1 och 

 II ha vardera en areal av 0,20 har. 



Då de schweiziska ytorna samtliga låggallrats, får man den bästa jämfö- 

 relsen genom att sammanställa dem med 155 avd. II. Vid åldern 44 år 

 har uppskattning skett å samtliga ytor. Vi se då, att den extra starka schweizi- 

 ska låggallringen ungefiir motsvarar vad den svenska försöksanstalten kallar 

 stark låggallring. Vid 44 år har den svenska ytan ett stamantal av 1,245 

 per har, som emellertid vid 48 år reducerats till 855. Den schweiziska ytan 

 (D i tab. 1) har vid 44 år 960 och vid 50 år 888 stammar. Av totalpro- 

 duktionen har utgallrats å den schweiziska 36,2 % vid 44 år och 35,1 % vid 

 50 år. Den svenska ytans motsvarande siffror äro 33,4 och 44,1 % vid resp. 

 44 och 48 år. Totalproduktionen är något större i Schweiz: omkring 15 m"' 

 per har och år gentemot 14 å den svenska. Den löpande tillväxten är emel- 

 lertid högre på Skarhultsytan, varför totalproduktionen ej torde behöva 

 befaras bli lägre. — Det är alltså tydligt att den svenska skogsförsöksanstal- 

 ten gallrar starkare än den schweiziska. Med extra stark gallring menas 

 i Sverige en föravverkningsprocent som gärna når över 50 °o. — En an- 

 märkning rörande de schweiziska ytorna är att uppskattningarna år 1911 synas 

 ha varit för låga, vilket yttrar sig på så sätt, att den löpande tillväxten under 

 perioden närmast före denna tidpunkt är mycket låg för att under den kom- 

 mande perioden vara abnormt hög. I fråga om trädens utveckling kan det 

 konstateras, att man i Schweiz har fått en större höjd och även en något 

 högre medeldiameter, än vad den svenska låggallringsytan hittills lyckats uppnå. 



Se vi på den löpande tillväxtprocenten, framgår det, att den svenska ytan 

 ligger betydligt över den schweiziska med en räntabilitet på kubikmasseka- 

 pitalet av mellan 5 och 6 procent, under det att schweiziska håller sig omkring 

 4 procent. För att hålla tillväxtprocenten på denna höjd har gallringen måst 

 göras så stark, att det kvarvarande beståndets kubikmassa från och med 40 

 år ej ökas ylterligare. A samtliga de schweiziska ytorna ökas den stående 

 kubikmassan alltjämt ännu vid 60 års ålder. Material för vidare jämförelser 

 finnes i tabellerna för den som har intresse härför. 



Angående de båda Skarhultsytornas inbördes förhållande kan man konsta- 

 tera, att kubikmasseräntabiliteten har blivit densamma vid krongallring och 

 låggallring. Gallringsingreppen ha i avseende på kubikmassan varit ungefär 

 lika starka. Den låggallrade ytan uppvisar hittills den största absoluta virkes- 

 produktionen — huruvida detta beror på behandlingen eller ej må tillsvidare 

 lämnas därhän, så mycket mer som den sistnämnda ytan från början synes 

 ha haft en något bättre utveckling. Det är i varje fall verkligt imponerande 

 tillväxtsiffror att notera från dessa ytor — vid omkring 50 års ålder produ- 

 cera bestånden årligen c:a 25 m-^ per har. 



På kvällen samlades exkursionsdeltagarna i Eslöv, där gemensam middag 

 intogs under den allra bästa stämning. Professor Wahlgrkn höll under af- 

 tonens lopp ett tal, vari han prisade den skånska naturen och framhöll män- 

 niskans förpliktelser mot den. Han ville särskilt betona, att man borde tänka 



