154 GEORG A. NORDFORS 



Beträfifande materialets bearbetning vill jag här uttryckligen framhålla, 

 att, då förundersökningarna varit långt ifrån vetenskapligt planlagda, det 

 härvid erhållna materialet ej heller framlägges med något som helst an- 

 språk på senare vetenskaplig bearbetning. För en dylik behandling, 

 skulle materialet redan från början ha sönderdelats i en mängd olika 

 undersökningsgrupper alltefter de olika förutsättningarna för rötans upp- 

 komst och framträngande. På rötuppkomsten inverka nämligen bl. a. 

 följande faktorer, vilkas betydelse vi senare få tillfälle att i mera all- 

 männa ordalag ventilera, nämligen den infekterande svampens art, stämpel- 

 bleckets storlek, inhuggets djup, trädets växtlighetsgrad, förhållandet 

 mellan splint och kärna samt sannolikt årstiden för stämplingens ut- 

 förande. För en sådan noggrannare klassificering av provträden har 

 emellertid tiden varit otillräcklig och den motiverades ej heller av un- 

 dersökningarnas ursprungliga ändamål. 



Vad som här framlägges, är därför skäligen grova på såväl subjektiv 

 som objektiv uppskattning grundade medelvärden från ett i sig själv 

 tämligen heterogent material jämte en del mera ytliga iakttagelser. Vid 

 materialets sifferbearbetning har jag dock sökt att borteliminera de fall, 

 där de undersökta träden ifråga om t. ex. bleckstorlek, växtlighetsgrad 

 o. s. v. väsentligt skilt sig från materialet i övrigt. Siffrorna avse så- 

 lunda endast normalt bleckade tämligen trögvuxna granar. Även de 

 bäst representerade gruppernas värden på rötans spridningsintensitet, 

 äro, som det kommer att visa sig, mycket varierande. Då jag likväl 

 vågat uppställa några grafiska tabeller för att kunna framlägga några 

 åtminstone lokalt gällande närmevärden, sker detta med reservation för 

 möjligheten, att den av för ringa undersökt individantal nödvändiggjorda 

 utjämningen mellan årsgrupperna blivit väl stark och att större medei- 

 talsfluktuationer i verkligheten förekomma. Sättet för siffermaterialets 

 utjämnande framgår f. ö. senare vid beskrivningen av röttillväxtens olik- 

 formighet och beräknade spridningshastighet. 



Den infekterande svampens art. 



Kännedomen om den eller de infekterande svamparnas art borde ju 

 vara en primär förutsättning för avhandlandet av frågor, som beröra 

 rötor, men i denna uppsats om stämplingsrötorna är jag tyvärr oför- 

 mögen att fixera arterna utan får nöja mig med att t. v. söka klassificera 

 rötorna så gott ske kan, nämUgen biologiskt, då det icke kan ske syste- 

 matiskt. Med benämningen »stämplingsröta» avses således i denna upp- 

 sats icke någon viss art av röta utan rötor uppkomna av viss orsak 

 (stämplingsbleckning). Uppfattningen om rötornas uppträdande blir, 



