GLNNO KINNMAN 



KVALITETSFORDRINGAR PÅ PAP- 

 PERSVED OCH SKOGSVÅRDS- 

 ÅTGÄRDERNAS AVPASSANDE 

 DÅREFTER. 



(Undf.rsökningar över pappersvedens tekniska egenskaper III. Med under- 

 stöd FRÄN FONDEN FÖR SKOGSVETENSKAPLIG FORSKNING). 



Föredrag vid Svenska Skogsvårdsföreningens årsmöte den 15 mars 1923. 



Den tidsperiod, som vi leva i, ser man stundom kallad »Papperets 

 tidsålder». Man tänker sig därvid att pappersmassa och papper 

 skulle ha en betydelse för människan som motsvarar stenen för 

 stenåldern eller bronsen för bronsåldern. Det ligger väl litet överdrift 

 däri, men ingen kan väl bestrida att vår skogshantering under de senaste 

 20-åren fått en ny karaktär genom pappersmasseindustriens snabba ut- 

 veckling. I skogshushållningens historia kan väl därför y>pappersåldernf> 

 sättas som överskrift på vår tid. 



I varje fall kunna vi konstatera, att av det virke som går genom den 

 norrländska trävaruindustriens händer under det sista decenniet 50 % 

 använts till timmer och 33 % till massaved. I kvantitet står alltså den 

 senare i andra rummet, men har på senare år alltmer tenderat att gå 

 upp på främsta plats. I vår handelsbalans står numera gruppen pappers- 

 massa och papper i första rummet, för år 1920 uppgick sågade varors 

 värde till 25 % av exporten, men gruppen pappersmassa och papper 

 till 33 %• 



Även för skogsvården har detta nya sortiment varit synnerligen väl- 

 kommet, på grund av de möjligheter som därigenom erbjudit sig till en 

 förbättrad beståndsvård, särskilt i Norrland. 



Vi kunna alltså utan tvekan sätta pappersveden bland våra främsta 

 virkessortiment, och detta gör att jag vågar hoppas på välvilligt intresse 

 för de undersökningar över pappersvedens tekniska egenskaper, vars re- 

 sultat jag här skall hava äran framlägga. 



När år 1919 dessa arbeten sattes i gång, möttes jag genast av den 

 bästa förståelse för deras betydelse, och främst ber jag här få rikta mitt 



'4- Skogsvård s/öreningens Tidskrift ig2j. Serien A. 



