202 



GUNNO KINNMAN 



vördsamma tack till Styrelsen för Fonden för skogsvetenskaplig forskning, 

 till Pappersmassekontoret och till Skoghalls vetenskapliga laboratorium, 

 vilka på allt sätt understött mitt arbete. 



Då nu den tid, som står till mitt förfogande, är kort, måste jag be- 

 gränsa mig till att visa några typiska exempel på, i vilken riktning re- 

 sultaten peka. Ämnets formulering ger mig även rätt att i huvudsak 

 syssla med de inre egenskaper hos veden, som hava intresse ur skogs- 

 vårdens synpunkt, och jag ber samtidigt få hänvisa till den utförligare 

 framställning, som delvis redan börjat inflyta i denna Förenings tidskrift. 



Det för oss skogsmän närmast liggande målet med en undersökning 

 som den föreliggande är att ernå en rättvisare värdesättning av den rå- 

 vara, som vi leverera. Men vi önska även få veta i vad mån vedens 

 kvalitet påverkas genom en i viss riktning driven beståndsvård. 



Frågan bör ju även ses ur industriens synpunkt, och därvid skall nog 

 mången bliva överraskad av att finna, vilken utomordentligt stor roll 

 vedkontot spelar i tillverkningskostnaderna (se tab. I, jmf. ett försälj- 

 ningspris av 225 å 230 kr.). 



Tabell I. Kostnader för tillverkning av i ton stark sulfitmassa (enl. Sundblad). 



Med denna tablå inför ögonen kan man förstå, att när priset på färdig 

 massa sjunker, detta i första rummet måste kompenseras genom en be- 

 tydande sänkning i rundvirkespriset. Men denna väg kan begagnas 

 endast till en viss gräns; i stället skall jag be att få visa på en annan 

 möjlighet: att bringa ned vedåtgången genom att uppsöka en råvara 

 som ger bättre utbyte. 



För att få ett talande exempel kan nämnas, att om rörelsen enligt 



