204 



GUNNO KINNMAN 



I fig. I har grafiskt upplagts torrvikten hos en norrlä?idsk nngtall 

 (IX) med ganska breda årsringar. Här framgår tydligt expositionens be- 

 tydelse: trädet stod på en udde utsatt för nordvästliga vindar, men 

 ändock delvis skyddat av äldre bestånd. Östra sidan har breda årsringar 



Kg. 



torrsubstans 

 pr fm"' 

 600 



580 



560 



5A0 



520 



500 



■^80 



^60 



^^0 



■^20 

 -^00 



380 



360 



3-^0 

 3Z0 



300 



O 1.- 



Fig. 2. Sambandet mellan torrvikt 



2,.- 3." Arsringsbredd 



och årsringsbredd, tall VIII, Bergslagen. 



men ändock tyngre ved, såväl absolut som i synnerhet i förhållande till 

 årsringsbredden. Den mekaniska påfrestningens betydelse framträder sär- 

 skilt vid stubbhöjd och i topp. På träd i närheten av detta har jag funnit 

 skillnader i torrvikt på ända till lOO kg/fm^ mellan östra och västra sidan. 



Även i detta lilla träd kan man i någon mån avläsa växlingarna på 

 olika stamhöjd, särskilt toppen avviker genom tungt virke. 



I fig. 2 har på samma sätt upplagts grafiskt en hel del prov tagna 

 från en loo-årig bergslagstall. Ett bättre exempel på svårigheten att 

 av årsringsbredd sluta sig till torrvikt kan man knappast finna: för i mm 

 årsringsbredd kan erhållas från 340 upp till 580 kg, en skillnad på 70 % 

 inom ett enda träd. Granskar man punkterna närmare kan man dock 

 finna en viss lagbundenhet; och skillnaden sammanhänger i någon mån 

 med den olika hartshalten, dels på olika stamhöjd, dels i kärna och splint. 



