FORDRINGAR PÅ PAPPERSVED OCH SKOGSVÅRDEN 213 



bliva okokt och förloras i kvist. Sådan »ofullständig uppslutning» före- 

 kommer men torde bero på helt andra förhållanden. 



Genomgående peka undersökningarna på en lägre cellulosahalt hos 

 veden invid märgen, sålunda även hos ungskog, toppar och frodvuxen 

 skog, under det att i den yttre delen av stammen erhålles höga värden, 

 i synnerhet en bit upp från marken (se tab. VI). Enligt de undersök- 

 ningar, som sammanställts i fig. 9, äro värdena i de yttre årsringarna 

 ganska jämna, men i en grupp av 10 årsringar invid märgen erhålles 4 

 enheter lägre tal, d. v. s. 

 8 % mindre utbyte. I 

 kvistarna (tab. V) är 

 cellulosahalten avsevärt 

 lägre, i synnerhet på 

 undersidan. Någon olik- 

 het i cellulosahalt i olika 

 sidor av stammen, som 

 kunde tänkas samman- 

 hänga med väderstreck, 

 har icke kunnat påvisas. 



Den olika cellulosa- 

 halten hos ved med 

 olika torrvikt framgår 



Fi 



g- 9. 



Grafisk framställning av cellulosahalten i olika års- 

 ringar av rotrissan från gran I, uttryckt i % av 

 vedsubsaansens vikt före och efter extraktionen (^efter 

 Wahlberg; kliché frän Forstlig Tidskrift). 



av Torbjörnssons nyligen publicerade undersökningar (fig. 10), som här 

 grafiskt sammanställts. Den använda bestämningsmetoden har givit ge- 

 nomgående högre \ärden än ovan. 



Tabell VII. Cellulosahalten i granved (efter KLASON). 



Antal årsringar i stamdelen 



80-årig 



Soårig 



30-årig 



20-ärig 



i-årig 



i-årig 



i-årig 



I-årig 



Slutligen visas i tab. VII de värden på cellulosahalt, som erhållits av 

 professor PETER Klason (Svensk Papperstidning 192 1, h. i). Av hans 



