FORDRINGAR PÄ PAPPERSVED OCH SKOGSVÅRDEN 217 



Den cellulosa, som erhålles såsom restsubstans, sedan de inkrusterande 

 ämnena avlägsnats, kalla vi för fiber, och den utgöres alltså av vedens 

 trakeidcr av ungefär ursprung- 

 lig form. Det är då nödvän- 

 digt att undersöka växlingarna 

 i cellernas utseende, då man 

 kan misstänka att där finnas 

 olikheter, som kunna förklara 

 det olika utb}'tet eller som 

 kunna inverka på fiberns kva- 

 litet. 



Av bilderna (figg. 17 och 18) 

 framgår, att invid märgen lik- 

 som i toppen finnes kort fiber. 

 1'tbytet sammanhänger enligt 

 kemisternas uppfattning med 

 fiberlängden, ty ju finare för- 

 delat ett material är, desto 



större är den yta, som kommer Fig. 12. Mikrofotografi av barrved i tvärsnitt. Ur 



i beröring med kokvätskan och Skogshögskolans samlingar. Kliché från 



o rorstlig Iidsknft. 



desto längre hinner cellulosans 

 förstöring fortgå, innan koket 

 avbrytes. Men med förkortning 

 av fiberlängden följer, att an- 

 talet fibertoppar pr kg ökas; 

 detta har sin betydelse därför 

 att det är topparna som mest 

 angripas. 



Vid fabrikskokning måste 

 man taga hänsyn till, att denna 

 kortare fiber lätt går igenom 

 silduken i torkmaskinerna och 

 förloras i avfallsvattnet. Den på- 

 visade skillnaden i cellulosahalt 

 torde alltså komma att ökas vid 

 fabrikskokning. — Härtill kom- 

 mer att dennafiber, även om den 

 kunde tillvaratagas ur avfalls- 

 vattnet, är ganska värdelös. 



Genom att välja olika skalor för de båda träden har jag velat demon- 

 strera det självklara förhållandet, att vid frodvuxen skog den volym ökas, 



15. SkoiS7n\rds/öre>ii>tgens Tidskri/t 1^23. Serien A. 



Fig. 



Mikrofotografi av barrved i radiert längd- 

 snitt. Ur Skogshögskolans samlingar. 

 Kliché från Forstlig Tidskrift. 



