218 



GUNNO KINNMAN 



som belöper sig på de mindrevärdiga årsringarna vid märgen. Detta kan 

 ju ytterligare vara en förklaring till skillnaden i cellulosahalt mellan frod- 

 vuxen och senvuxen skog. 



Observera den vid hög ålder ai>tagandc fiberlängden i gran IV; nian 

 skulle nästan kunna säga att trädet häller pä att bliva barn på nytt. 

 Jmf. höstved och vårved! 



Då vi nu hava längden given, kan det även vara av intresse att disku- 

 tera, om fiberns dimensioner kunna utöva något inflytande på massans 

 kvalitet. Ja, all erfarenhet pekar på att fiberlängden, eller kanske ännu 



bättre längden i förhållande till 

 bredden, är en faktor av största 

 betydelse för massans och pap- 

 perets styrka. Tabell X avser 

 att åskådliggöra skillnaden i 

 fiberbeskaffenhet hos olika ved. 

 Där synes framför allt den 

 olika fibern hos inre och yttre 

 ved, höst- och vårved. — Inför 

 dessa resultat skulle man vara 

 benägen att förklara den euro- 

 peiska massans överlägsna kva- 

 litet med att vår ved innehål- 

 ler lång fiber, spec. mycket 

 höstved; men detta har ej be- 

 kräftats genom undersökning- 

 arna. Skillnaden måste huvud- 

 sakligen ligga i fabrikations- 

 sättet, i det att amerikanarnas 

 mer våldsamma kokmetoder förkorta fiberlängden. 



Sedan måste man även taga hänsyn till smidigheten hos fibern, och 

 då ställer sig nog vårvedfibern fördelaktigare; höstvedfibern går som nålar 

 genom massan. 



Härmed får nu ej förväxlas den mekaniska massans fiber: vid 

 slipningen blir den hårda höstveden lätt förvandlad till mjöl, 

 medan vårvedens fiber blir lång i förhållande till bredden. I en 

 del fall anses därför frodvuxen skog förmånlig just med hänsyn 

 till kvaliteten (mjukt, starkt papper). Följden av slipningens in- 

 verkan på olika härd ved kan även vara den, att förlusten av 

 fiber i avfallsvattnet blir högst betydande då mycket tät- 

 vuxen ved användes; för mekanisk metod har alltså denna 

 icke alltid det värde som torrvikten visar. 



Fig. 14. 



Mikrofotografi av barrved i tangentiellt 

 längdsnitt. Ur Skogshögsskolans sam- 

 lingar. Kliché från Forstlig Tidskrift. 



