220 



GUNNO KINNMAN 



sig saken annorlunda. Så ha vi även de betydande skogsarealer, som 

 ägas av massafabriker, där gäller det att hela rörelsens slutresultat må- 

 ste bliva det bästa möjliga. Hela företaget har nytta av, att från sko- 

 gen levereras den bästa råvara, som är förenlig med de ekonomiska och 

 biologiska lagarna för skogsvården. Och för statens skogsbruk, som 

 arbetar på lång sikt och bör taga alla möjliga nationalekonomiska hän- 

 syn, kan väl den fordran uppställas, att den producerade varan skall på 

 ett sådant sätt anpassa sig efter industriens krav, att skogsbruk och 

 trävaruindustri tillsammans bliva landet till största möjliga gagn. 



Om detta mål uppställes för skogsbruket, kunna ur de föreliggande 

 undersökningarna dragas vissa slutsatser, som jag sammanfattar sålunda: 



12 „ 1A 16 



18 



ZQ ££ 2M 26 



Fig. 15. Märgstrålarnas area i % hos gran III, uppmätt på tangentiellt längdsnitt. 

 Årsring nr I vid märgen, nr 26 vid barken. 



1. Uppdragande av väl slutna ungskogsbestånd är med hänsyn till 

 massaveden eftersträvansvärt, ty därigenom minskas den virkesmassa som 

 belöper sig på de mindervärdiga årsringarna vid märgen. Ja, man får 

 t. o. m. den uppfattningen, att för massavedsproduktion det skulle vara 

 bäst med täta självföryngringar, kanske under vissa förhållanden t. o. m. 

 under skärmbestånd. 



2. Jag vill hoppas att även ifråga om gallringarna några synpunkter 

 kunna erhållas. Vi ha nog vid bedömande av gallringsgraden vant oss 

 vid att allt för mycket tänka på tillväxtens kvaiititet. Men hur ställer 

 det sig med kvaliteten r 



Exempel ha visats på att de träd, som vi gynna vid gallringarna, 

 de Jiärskande träden, oaktat större årsringsbredd kunna vara lika goda 

 eller t. o. m. bättre än övriga stammar. Man kan mycket väl tänka 

 sig, att fortsatta undersökningar komma att bekräfta detta förhållande, 

 särskilt i fråga om Norrland; i så fall är det ju ett resultat, som kan 

 ha stor betydelse för gallringsfrågans bedömande. 



Jämförelsen mellan yttre och inre ved pekar ju även ofta på att bättre 

 livsbetingelser alstra ett efter ärsringsbredd relativt crott virke. Även 



