FORDRINGAR PA PAPPERSVED OCH SKOGSVÅRDEN 221 



om gallringarnas ökande av årsringsbredden stundom medför en minskning 

 av torrvikten, så blir, enligt vad jag visat, denna minskning obetydlig, 

 och betyder föga, då man tar hänsyn till gallringarnas fördelar i övrigt. 



I fig. IQ har med ledning av de gjorda erfarenheterna lämnats ett 

 exempel på skogsvärdsåtgärdernas inflytande på virket. 



Jag har då utgått från att dimensionen i alla de 5 fallen skall vara 

 densamma, detta med hänsyn till fabrikationssättets krav. Bilden visar 



£0r 



12 



10 



20 



30 



märg 



■=10 „ 50 60 

 Ars''ing 



70 

 bark 



80 



90 



100 



Fig. 16. Märgstrålarnas area i %, uppmätt på tangentialsnitt. Gran IV '/g h. 



schematiskt stammarnas utseende i rotstockens topp hos fem olika träd, 

 uppvuxna under skilda förhållanden i avseende på föryngringssätt och 

 beståndsvård. 



Inom måttliga gallringsgrader ha vi en skillnad på 10 %. Men dess- 

 utom kunna vi tänka oss sådana stammar som de frodvuxna, jag lämnat 

 exempel på, lämnande ett cellulosautbyte av endast 150 kg. Även be- 

 tydligt högre torrvikt kan i extrema fall och på annan ståndort anträffas. 



Ur industriens syjipunkt är utan all tvekan det virke bäst, som be- 

 skrivits under nr i i fig. ig, i synnerhet om fabrikerna icke behöva betala 

 mer för detta virke än för annat. Men även om fabrikerna skulle betala 

 veden rättvist, d. v. s. efter torrvikt eller cellulosavärde, så är ändå den 

 första typen överlägsen på grund av indirekta fördelar. Jag skall endast 

 be att få framhålla några. 



1. Kostnaden pr ton massa för avverkning, transport och arbete i 

 fabriken är så avsevärt minskad genom den mer koncentrerade formen 

 på råvaran. 



2. Lagringsförlusten blir mindre, då senvuxen skog är i mindre grad 

 utsatt för skador. 



3. Mindre fiberförlust, mindre avfall i kvist, högre cellulosahalt. 



