224 



GUNNO KINNMAN 



Nu ligger det även nära till hands att undersöka vilken omloppstid 

 som kan vara lämplig med hänsyn till pappersveden. I allmänhet upp- 

 ställa vi som det avgörande målet för vår skogshushållning att framalstra 

 sågtimmer, och massaveden uttages i andra hand, av föravverkningar, 

 toppar o. d. Här blir det alltså en apteringsfråga att avgöra var gran- 



y Antal årsringar. 

 Fig. 19. Schematiskt exempel på besiåndsvårdens inflytande på massavedens kvalitet. 



sen går mellan de tvenne sortimenten, och jag ber endast få hänvisa till 

 vad förut framhållits om det grova virkets höga värde. 



Under vissa omständigheter torde det icke vara otänkbart, att skogs- 

 hanteringen kommer att baseras på massavedsproduktion. Hur går det 

 då med omloppstiden? 



Ja, en sänkning i jämförelse med sågtimmers omloppstid är ofrånkomUg, 

 men även här finnes liksom i fråga om gallringsgraderna en gräns, och 

 jag behöver väl endast hänvisa till mina ungskogs- och frodvuxna träd, 

 för att visa, huru virkets beskaffenhet sjunker. 



Men omloppstiden är framför allt en fråga om dimension; minskas 

 omloppstiden så kunna vi ej hålla den för fabrikationssättet önskvärda 

 medeldimensionen. 



Det finnes alltså enligt min bestämda mening ingen anledning att 

 åberopa pappersmasseindustrien då man söker en vacker förevändning 

 att pressa ned omloppstiden för långt. 



Å andra sidan framgår även av undersökningarna, att det finnes en 

 teknisk mognadsålder för pappersved. Fiberlängden sjunker, dock icke 



