230 GUNNAR ULLEN 



Schematiskt var förloppet som å figur 2. 



Orsakerna till det till synes egendomliga förhållandet att en produk- 

 tionsstegring kan komma till stånd trots sjunkande pris skulle vara, att 

 det är minskningen i varulagren och den bristande elasticiteten i efter- 

 frågan — först å råvaror, sedan å halv- och helfabrikat — , som ger den 

 första stöten i uppåtgående riktning. Produktionen ökas, men då ett 

 stort antal företag stå färdiga att undan för undan sätta i gång arbetet, 

 hållas prisen nere eller fortsätta att sjunka. Först sedan man börjar 

 närma sig ett utnyttjande av produktionsapparaten, som svarar mot 

 normal kapacitet, är en prisstegring att vänta. 



Ovan sades i punkt: 



3. att sjunkande tackjärnspris och stigande tackjärnsproduktion i augusti, 



vid lågkonjimktui\ ha följts av goda träkolspriser det kommande 

 året, 



4. att konstant pris och sjunkande produktion följts av försvarliga kol- 



pris, men 



5. att däremot konstant eller stigande produktion och fallande pris vid 



högkonjunktur följts av dåliga kolpris. 



Dessa tre fall skulle motsvaras av de lägen å konjunkturkurvorna å 

 figurerna, som angivas med de vertikala strecken och motsvarande siffror. 



Vi finna där med utgångspunkt från de nyssnämnda undersökningarna 

 en nöjaktig förklaring till de sist berörda fallen. 



I detta sammanhang vore ju en sammanställning av ved- och träkols- 

 pris på sin plats, då brännved väl närmast är det varuslag, som kon- 

 kurrerar med träkolet om råvaran. Emellertid äro vedprisen av betyd- 

 ligt mera konstant natur än träkolsprisen, varför man knappast kan vänta 

 sig någon ledning av de förras växlingar för bedömandet av de senares 

 kommande storlek. Givetvis bidraga dock, som t. ex. år 1920, höga 

 vedpris, då de sammanfalla med höga tackjärnspris att ytterligare stegra 

 träkolsprisen. Ett starkare skäl att ej göra någon jämförelse med parti- 

 priset å ved har varit, att detta under stor del av den undersökta pe- 

 rioden varit statligt reglerat. 



I vad män ovan erhållna resultat komma att hälla streck i fortsätt- 

 ningen återstår att se. Till gagn både för skogsbruk cch järntillverk- 

 ning vore dock utan tvivel ett mera allmänt studium i här berörda syfte 

 av de t. ex. i > Kommersiella meddelanden» och > Ekonomisk översikt» 

 tillgängliga månatliga uppgifterna angående tackjärnspris och tackjärns- 

 produktion. 



