GKOLO(;iSKA LAGERFOLJDENS BETYDELSE 265 



skäligen likgiltigt, huruvida Litorinahavet eller Ancylussjön avlagrat den 

 jord, varpå de leva. Livligt instämmande häri har förf. med dessa sidor 

 bl. a. velat pointera den praktiska betydelsen av att fastställa de morän- 

 liknande jordarternas natur: morän eller falsk morän (svallgrus). I stället 

 för att utan närmare undersökning beteckna alla sådana jordarter som 

 morän kan man lämpligen i tveksamma fall, eller då tiden ej medgiver 

 en närmare bestämning, använda den försiktigare beteckningen inorän- 

 likjiande (eller pinnnioartade) jordarter. 



Det samband, som otvivelaktigt existerar mellan lagerföljd och skogs- 

 växt, kan i många fall synas självklart men låter sig säkerligen icke 

 påvisa kvantitativt utan omfattande specialundersökningar. Mina ovan 

 anförda iakttagelser och sammanställningar utgöra endast ett litet bidrag 

 till belysande av parallellföreteelser mellan lagerföljd och skogsväxt; 

 diskussionen har nästan undantagslöst behandlat den av lagerföljden be- 

 tingade hydrografien och dess förmodade inverkan — direkt eller indi- 

 rekt — på växtligheten, särskilt skogsträden. Tvivelsutan tarvas jäm- 

 förande undersökningar, försök med dränering och konstgjord bevattning 

 av olika lagerföljdstyper etc. för att bättre kunna förstå lagerföljdens 

 betydelse. Om man inför de möjligheter att reglerande påverka sko- 

 garnas avkastningsförmåga, som särskilt det sista årtiondets landvinningar 

 på marklärans område synas ha öppnat, kanske frestas att något under- 

 värdera markens moderavlagring jordarterna, får detta emellertid säker- 

 ligen till någon del skrivas på det mindre intresse, som i regeln ägnas 

 åt klarläggandet av jordarternas lagringsförhållanden. 



ANVÄND LITTERATUR. 



Aaknio, b.: Musliala.-Agrogeologiska kartor, n:r 3, utgivna av Geologiska koinmissionen i 



Finland. Helsingfors 1920. 

 Andersson, GrNN.A.K och Sei.im Birger: Den norrländska florans geografiska fördelning 



och invandringshistoria med särskild hänsyn till dess sydskandinaviska arter. Uppsala 



1912. 

 AUER, VÄINÖ: Piirteitä keski-pohjanmaan Soistumistavoista (Uber \'ersumpfungsprozesse in 



MittelÖsierbotten). — Communicationes e.\ instituto quaestionum forestalium Finlandiae 



editae. 3. Helsingfors 192 1. 

 BjGRLYKKE, K. O.: Havler og Morsne, spredte Troek om Lagringsforholdene. — ■ Norsk 



Geol. Tidskr. 1914. 

 Bi.OMQViST, Sven G:son: Till högbuskformationens ekologi. Akadem. avhandl. — Sv. 



Bot. Tidskr. 191 1. 

 Broman, Or.. Joh.:. Glysisvallur. — Utgiven av Gestrike — Helsinge Nation i Uppsala 1911. 

 Eudmann. a.: Bidrag till kännedomen om Sveriges qvartära bildningar. — Sv. Geol. Unders. 



1868. 

 Erdmann, E. : Bidrag till frågan om Skånes nivåförändringar. — Geol. Fören. :s Förh. Bd I, 1 872. 

 : Iakttagelser rörande strandbildningar. I. Om några strandgrusaflagringar i mellersta 



Sveriges kusttrakt samt om skilnaden mellan »svallgrus» och strandgrus. — Geol. 



Fören. Förh. Bd 5, 18S1. 

 Geologiska Föreningens i Stockholm Förhandlingar: Diverse notiser ur skrifter av K. A. 



Fredholm, G. De Geer, H. Hedström, A. G. Högbom m. fl. 



lo. SkogsTlirds/orening:ens Tidskrift IQ2S. Serien A. 



