OM SKOGSTRÄDENS KOLSYREASSIMILATION 271 



Vi kan ogsaa udtrykke det hele i Ligning: Tilvaekst + Fro = Assi- 

 mileret Torstof : Bladtab ■ Grentab -^ Rodtab •' Aandedraetstab (alt 

 udtrykt i Torstof). 



Efter denne almindelige Oversigt över SkovtriEernes ^Ekonomi vender 

 vi tilbage til Underscfgelsen af Udhugningens Betydning for Vedproduk- 

 tionen. Det er nu klart, at man samtidig med, at man ccndrer Udhug- 

 ningens Styrke, tillige .-endrer en Reekke forskellige Faktorer, som hver 

 for sig kan va;re af Betydning med Hensyn til Vedproduktionens Stor- 

 relse. Jeg vil i Henhold til det ovenfor sagte dele de Faktorer, der 

 aendres under Udhugningen, i 3 Klasser: i) /Endringer i Lysforholdene 

 i Bevoksningen og i den af Lyset betingede Kulsyreassimilation, altsaa 

 Indtaegten i ovenstaaende Skema, 2) ^ndringer i Vedmasse og i det 

 af Vedmassen betingede Aandedraetstab; hertil slutter sig Bladtab og 

 Grentab, tilsammen altsaa /Endringer i Udgiften, i Torstoftabet, 3) ^nd- 

 ringer i Jordbundsegenskaber som Jordbundstemperatur, kemiske Om- 

 saetninger i Jordbunden, Brintionconcentration, Vandindhold o. s. v. Jeg 

 vil undersöge disse 3 Klasser af Faktorer hver for sig. 



Jeg begynder da med at undersöge, hvordan Indtaegten, altsaa Ter- 

 stofvindingen gennein Kulsyreassimilationen, forholder sig ved svag og 

 staerk, resp. hyppig Udhugning. 



Först skal jeg da gore opmaerksom paa, at Traeet i hele sin vegetative 

 Bygning er praeget af, at det skal indvinde sin Naering fra Luftens Kul- 

 syre ved Lysets Hjaelp. Sammenligner man Dyr og Planter, er en af 

 de mest iojnefaldende Forskelligheder den, at Planternes Overflade er 

 enormt udviklet i Sammenligning med Dyrenes. Denne ()verfladeudvik- 

 ling h^enger nöje sammen med, at Planterne for at kunne udnytte Lyset 

 til Kulsyreassimilationen maa kunne udsaette en stor Flade for Lysets 

 Paavirkning. Med den store Bladflade folger igen, at der tabes uhyre 

 meget Vand ved Fordampning fra Bladenes Overflade, og dette Vand 

 maa erstattes ved Vandoptagelse gennem Kodsystemet, der desuden 

 tjener til at optage mineralske Stoffer og til at fastholde Planten. Stam- 

 mens og Grenenes Opgave er det at baere Bladsystemet, at besorge 

 Transporten af Vand og Naeringsstoffer dels opad og dels nedad og 

 endelig at tjene som Gemme for Oplagsnajringen. 



Hvordan tor man nu vente, at Assimilationsudbyttet pr. Enhed af be- 

 vokset Areal vil stille sig ved henholdsvis svag og staerk, resp. hyppig 

 Udhugning, f. Eks. hos Bog? For at kunne lose dette Sporgsmaal maa 

 man begynde med at betragte Kulsyreassimilationen hos det enkelte 

 Blad. Denne Storrelse bestemmes ved at maale, hvor mange mg Kul- 

 syre, der optages pr. 50 cm^ Bladoverflade og Time; deraf kan man da 



