OM SKOGSTRÄDENS KOLSYREASSIMILATION 273 



samme Form, men den maximale Kulsyremrengde, som Skyggebladet 

 kan assimilere, er bctydelig mindre end den, som Lysbladet kan assimi- 

 lere. Til Genga^ld er Skyggebladet — og det er det, som det kommer 

 an paa — i Stånd til at faa et positivt Udbytte af Assimilationsarbej- 

 det ved en lavere Lysstyrke end Lysbladet. Man ser heraf, at de 

 enkelte Blade er indstillet paa at udnytte den Lysstyrke, livori de vok- 

 ser, et Forhold, der, som vi senere skal se, er af Betydning for Skov- 

 bruget. ^ 



Fig. 2. Angaaende Förklaring se Teksten. 



Naar vi nu fra det enkelte Blad skal gaa över til at unders0ge Assi- 

 milationsvirksomheden hos et Skovtrse, vil man let forstaa, at det hele 

 bliver en ret indviklet Sag. Det samlede Assimilationsudbytte er be- 

 stemt som Summen af de enkelte Blades Assimilation, og disse befinder 

 sig i hojst forskelligt Lys. AUigevel kan man dog nok sige noget om, 

 hvorledes Bladene skal anbringes for at virke mest okonomisk. 



Lad os taenke os, at vi i Stedet for enkelte Blade har en assimile- 

 rande Flade, i0vrigt af samme Bygning og Tykkelse som det enkelte 

 Blad. Hvis vi nu har en saadan plan Flade udbredt över Jorden i et 

 enkelt Lag (Fig. 2 A), vil den vaere belyst af det fulde Dagslys og 

 kunne assimilere en vis Kulsyremsengde pr. Arealenhed. Folder vi den 



' Ogsaa ved deres anatomiske Bygning adskiller Lysblade sig strerkt fra Skyggeblade; 

 se f. Eks. Hesselman ; Zur Kenntnis des Pflanzenlebens schwedischer I.aubwiescn. Beih. 3. 

 bot. Centrbl. 1904. 



