274 B. BOYSEN JENSEN 



derimod som vist i Fig. 2 B, vil hver enkelt Fladeenhed vaere belyst af 

 en Lysstyrke, der kun er Vs — Y4 af det fulde Dagslys; men denne Lys- 

 styrke vil, som det fremgaar af Fig. i, vsre tilstrsekkelig til, at hver 

 Fladeenhed i den foldede Flade kan assimilere omtrent lige saa meget 

 som en Fladeenhed i den plane Flade, men Arealet af den foldede Flade 

 er maaske tre Gange saa stor som den plane Flade. Nu kunde man 

 selvfolgelig ogsaa laegge tre plane Bladflader under hinanden som vist i 

 Fig. 2 C. Det samlede Areal vilde da blive ligesaa stort som i den 

 foldede Flade; Assimilationsudbyttet vilde derimod blive meget mindre, 

 fordi den överste Bladflade absorberer saa meget Lys, at Bladflade 

 N:o 2 kun vilde kunne assimilere meget lidt og Bladflade N:o 3 over- 

 hovedet slet ikke. 



Betingelsen for, at man kan opnaa et stort Assimilationsudbytte pr. 

 Arealenhed synes altsaa at vaere, at saa faa Blade som muligt udsaettes 

 for det fulde Dagslys, og at de fleste Blade udsaettes for en Lysstyrke, 

 der kun udgor en Brokdel af det frie Dagslys. Derved bliver det nem- 

 1ig muligt at for0ge Bladarealet og dermed Assimilationsudbyttet. 



Lad os med disse Forhold for Oje betragte Bladarrangementet dels i 

 en svagt, dels i en staerkt udhugget Bevoksning. 



I den svagt, resp. sjaeldent udhuggede Bevoksning er Krönen tragt- 

 formet. Sidegrenene udgaar fra Hovedstammen under spidse Vinkler 

 og aftager i Laengde hen mod Traeets Top, saaledes at Krönen foroven 

 er begraenset af en plan eller svagt hvaelvet Flade. Grenene baerer kun 

 Blade i deres yderste Del, og hele Assimilationssystemet bliver af ret 

 ringe Dybde. Lysstyrken i Krönen falder brat. Fra de överste Blade, 

 der befinder sig i fuldt Dagslys, kommer man hurtigt ned til Blade, der 

 befinder sig i en Lysstyrke paa nogle faa Procent. Et skematisk Billede 

 af Traeer fra en svagt, resp. sjaeldent udhugget Bevoksning er gengivet 

 i Fig. 3 A; man ser, at Bladarrangementet minder staerkt om Fig. 2 C. 



Ganske anderledes ser derimod en hyppigt udhugget Bevoksning ud. 

 Her staar Traeerne saa långt fra hinanden, at Krönen haenger ned til 

 ca. Halvdelen af Traeets Höjde. Krönen danner en spids Kuppel. Side- 

 grenene af i:ste Orden gaar ikke opad, men saenker sig ofte svagt, 

 navnlig hen mod Spidsen. I Krönens Periferi er Bladene anbragt. Be- 

 tragter man en enkelt Sidegren af i:ste Orden, ser man, at alle de paa 

 denne siddende Sidegrene af 2:den og hojere Orden ligger i et 

 vandret Plan, og i samme Plan ligger ogsaa alle Blade. Disse danner 

 et Bladmosaik, o: de enkelte Blade er anbragt saaledes, at der dannes 

 naesten sammenhaengende Bladflader. I Krönens Periferi finder vi der- 

 for den ene Etage af Blade öven över den anden. Et skematisk Billede 

 af Kroneform og Bladarrangement i en saadan Bevoksning findes i Fig. 



