276 B. BOYSEN JENSEN 



at den gennemsnitlige aarlige Vedproduktion i Peiiodedrift er oppe paa 

 12 — 13 m^ pr. ha (f. Eks. adskillige af Statens forstlige Fors0gsvaesens 

 Pr0veflader). Det maa antages, at Vedproduktionen i disse Skovtyper 

 ligger neer ved det Maximum, der overiiovedet kan naas ved Bogeskov- 

 drift, og det er vist meget usandsynligt, at man ved helt andre Drifts- 

 former, f. Eks. Plukhugstdrift (kontinuerlig Drift) skulde kunne naa 

 hojere. Maalet synes i 0jeblikket snarere at vrere at faa de flest mulige 

 af vore Bogebevoksninger behandlede saaledes, at de opnaar denne luld- 

 kronede Form. 



Jeg vil da gaerne slutte dette Afsnit med endnu engang at fremhaeve, 

 at det er Bladene, der er de produktive Organer paa Traeet, og man 

 maa derfor, hvis man vil have en stor Stofproduktion, s0rge for, at 

 man faar mange Blade. Man kunde nu maaske sporge: Kan man da 

 ikke faa for mange Blade? Der kunde taenkes den Mulighed, at Trae- 

 erne udviklede Blade, som sad i saa stairk Skygge, at de ikke i Som- 

 merens Lob kunde assimilere saa meget Torstof, som de selv indehol- 

 der. I saa Fald vilde disse Blade betyde et direkte Torstoftab for 

 Traeet. Der findes en Unders0gelse af R. Hartig (Holzuntersuchungen. 

 Altes undneues. igoi p. 19), hvori han viser, at Tilvaeksten hos to frit- 

 staaende B0getraeer ikke blev formindsket ved Borttagelsen af den halve 

 Del af Krönen. Jeg tror dog ikke, at dette Forsog kan generaliseres. 

 Der foreligger ingen Grund til at antage, at der i Bevoksninger udvikles 

 Blade, som ikke kan betale sig. Og Beviset herfor finder jeg i, at man 

 f. Eks. i en Bogeskov kan traeffe ganske unge B0geplanter, der kan 

 vegetere i den gamle Skovs Skygge. Jeg tror derfor, man kan gaa ud 

 fra, at der som Regel ikke dannes overfl0dige Blade. 



Vi har nu set, hvordan Torstofvindingen stiller sig i den svagt (resp. 

 sjaeldent) og den stcxrkt (resp. hyppigt) udhuggede Skov; men som 

 ovenfor sagt bliver det assimilerede T0rstof kun delvis omdannet til Ved. 

 En ikke ringe Del gaar tabt paa forskellig Maade, og jeg skal nu gaa 

 över til at undersoge äe forskellige Former for T^rstoftab i svagt og 

 stcerkt tid Jill g ge t Skov. 



Torstoftabet ved Bladtabet er ret betydeligt, formodentlig omtrent af 

 samme Storrelse som Vedproduktionen, men dette T0rstoftab er uund- 

 gaaeligt; man kan endogsaa kalde det produktivt, for saa vidt der ikke 

 finder en Luksusproduktion af Blade Sted, hvad der som ovenfor omtalt, 

 ingen Grund er til at antage. 



Heller ikke Grentabet skal jeg omtale na^rmere; mere indgaaende 

 vil jeg derimod behandle T-&rstoftabel ved Aandedreettet i Stamme og 

 Grene. 



