OM SKOGSTRÄDKNS KOLSYREASSIMILATION 277 



Det er karakteristisk for mange urteagtige Planter, at störste Delen 

 af Plantens Masse bestaar af Blade, som producerer organisk Stof. 

 Hos Traserne derimod findes st0rste Delen af Mässen ikke i Bladene, 

 men i Stammen, som ikke producerer, men tvaertimod forbrudeger Stof 

 gennem Aandedraettet, fordi Stammen, i hvert Fald dens yngre Aar- 

 ringe, indeholder levende Celler. Över Storreisen af dette Aandedr.net 

 haves endnu ret faa Maalinger. Nogle ret nojagtige Bestemmelser, som 

 endnu ikke er offentliggjort, er udfort paa Universitetets plantefysiolo- 

 giske Laboratorium af mag. scient. Detlev Muller. Jeg skal ganske 

 kort omtale Resultatet af disse Maalinger. 



Undersogelserne er f. Eks. for Askens Vedkommende udfort paa den 

 Maade, at der til fem forskellige Tider i Lobet af Aaret er taget en 

 Portion Grene, hvis Aandedr.xt er bestemt ved Aarstidens Temperatur. 

 Af St0rrelsen af Aandedraettet kan Torstoftabet pr. Maaned let beregnes, 

 og disse Va^rdier kan da ssttes op i Kurveform. Af denne Kurve kan 

 man da let beregne Torstoftabet pr. Aar, og D. MULLER har paa denne 

 Maade fundet, at det procentiske Torstoftab pr. Aar for Askegrene, der 

 var ca. 3 cm i Diameter, var ca. ig % o: ig % af Grenenes Torstofind- 

 hold forbruges ved Aandedraettet i Lobet af et Aar. Lignende Forsog 

 er ogsaa udfort for Bogens og Granens Vedkommende med det Resul- 

 tat, at Aandedraet og Torstoftab, som man ogsaa kunde vente det, hos 

 disse Traeer er noget svagere end hos Ask, hos Bog f. Eks. var det 

 procentiske Torstoftab pr Aar 8,3 % og hos Gran 11,2 %. 



Naar Traeet bliver aeldre, bliver det procentiske Torstoftab mindre, 

 fordi den centrale Del af Veddet efterhaanden doer. I en 34 aarig Ask 

 med en Höjde paa 15 m har jeg fundet et procentisk Torstoftab paa 

 2,8 % pr. Aar. 



Hvilken Rolle kan da dette Stoftab ved Aandedraettet spille ved Ved- 

 produktionen? 



Det er klart, at selv om Stammen medforer et Stoftab, undva^res kan 

 den ikke, og skal den heller ikke; det gaelder kun om, at der existerer 

 et harmonisk Forhold mellem de stofproducerende Blade og den stof- 

 forbrugende Stamme. Bliver Stammen for kraftig i Forhold til Blad- 

 systemet, vil en altfor stor Del af det gennem Kulsyreassimilationen ind- 

 vundne Stof gaa tabt ved Stammens og Grenenes Aandedraet. 



Hos et Trae, der udvikler sig nogenlunde frit, vil der vistnok i mange 

 Tilfciilde af sig selv opstaa et harmonisk Forhold mellem Krone og 

 Stamme, men dette er ofte langtfra Tilfaeldet i sjaeldent udhugget Skov. 



Lad os begynde med at betragte det Plantesamfund, der kan gaelde 

 som Prototypen for Skov, den tropiske Urskov. Vi har sikkcrt alle hest 

 Skildringer af Urskoven, om dens Taethed, der er saa stor, at man maa 



