278 B. BOYSEN JENSEN 



bane sig Vej med en 0kse, gennemvaevet som den er af Lianer, om 

 det Morke, der hersker inde i den, fordi naesten alt Lys höides ude 

 af det trette Lov, og om, hvorledes der findes en Raekke Etager af 

 Planter, den ene öven över den anden. Hvordan stiller det sig med 

 Vedproduktionen i en saadan Skov? Jeg ved det ikke, og jeg tror, at det 

 vil vaere ret vanskeligt at faa det at vide. Man har i Almindelighed 

 ikke i Tropeskoven det Hjselpemiddel til at bestemme Tilvaeksten, som 

 man har i vore Skove, nemlig Aarringene; men jeg vil formode, at den 

 i Forhold til, hvad man kunde vente efter de for Planterne enestaaende 

 gunstige Forhold er ret ringe. Sägen er jo nemlig den, at hele Vokse- 

 rummet allerede er taget i Besiddelse; der er simpelt hen ikke Pläds 

 til mere; kun for saa vidt der dor noget bort, kan der finde en Nydan- 

 nelse Sted, og Tilvaekstens Storrelse er derfor vistnok bestemt af, hvor 

 hurtigt Traeerne dor bort. Men hvad bliver der da af det Torstof, der 

 produceres af Bladene i den tropiske Regnskov.? Ja, det bliver formo- 

 dentlig for en stor Del forbrugt ved Aandedraettet i den maegtige Ved- 

 masse, som findes i Skoven. 



Ogsaa i Kulturskoven kan der indtraede et Misforhold mellem Stam- 

 memasse og Assimilationssystem, saa at Traeerne arbejder uokonomisk, 

 eventuelt kan Tilvaeksten helt gaa i Staa. Hvis man har en ensartet, 

 taet, yngre Bevoksning f. Eks. af Gran, vil denne Aar efter Aar gennem 

 Tilvaeksten foroge sin Stammemasse, medens Vokserummet for de en- 

 kelte Traeer, hvis intet af dem borttages, praktisk tält bliver det samme. 

 Dette kan, som jeg har set det for Granens Vedkommende, före til, at 

 Bevoksningen efterhaanden gaar i Staa. Og naar man sporger om, 

 hvad der egentlig bliver af Assimilationsprodukterne i en saadan Bevoks- 

 ning, maa Svaret vistnok igen bUve, at en meget vaesentlig Del med- 

 gaar til Forbruget ved Aandedraettet i Stamme og Rod (dog dannes 

 der ogsaa hvert Aar nogle friske Naale). En Bevoksning af Lovtraeer 

 vil vel derimod i Almindelighed ikke gaa fuldstaendig i Staa paa Grund 

 af manglende Udhugning. De enkelte Traeer vil i Almindelighed vaere 

 saa uensartede, at Stammeantallet afvikles af sig selv ved, at en Del 

 af Traeerne glider över i de undertrykte Klasser. 



Ved Udhugningen fjerner man en Del af Vedmassen, samtidig med 

 at de tilbageblivende Traeer faar et större Vokserum og Pläds til at 

 udvikle en fyldig Krone, Man har altsaa i Udhugningen et virksomt 

 Middel til at opretholde det harmoniske Forhold mellem Stamme og 

 Assimilationssystem eller til at genoprette det, hvis det er blevet for- 

 styrret, og Udhugningen bidrager saaledes vistnok til at forhindre, at 

 en for stor Procentdel af det gennem Assimilationen indvundne Torstof 

 forbruges ved Aandedraet i Stamme og Grene. 



