280 B. BOYSEN JENSEN 



kan komme Solbestraaling paa Stammen, hvad der kan bevirke, at 

 Barken 0del?egges, og endelig kan ogsaa Jordbunden tage Skade. 



Muligvis vil man finde, at en Del af det, som jeg har fremfort i 

 dette Foredrag, lyder ret hypotetisk, og dette vil jeg paa ingen Maade 

 ben^egte; men det er Hypoteser, hvis Rigtighed eller Urigtighed kan 

 fastslaas gennem experimentelie Undersogelser, og Hensigten med de 

 her fremsatte Synspunkter er da ogsaa netop den, at de skal tjene som 

 Grundlag for og til Ramme om en eksperimentel Undersogelse över 

 Udhugningens Virkning paa Stofproduktionen. En saadan Undersogelse 

 er allerede sat i Gäng, og jeg vil til Slut gsrne omtale den med et 

 Par Ord. 



Forsogene skal udfores paa 2:det Soro Distrikt hos Skovrider MUNDT 

 i Lille Bogeskov, hvor der med Tilladelse fra Overinspektionen er an- 

 lagt fire Proveflader, to i Bog og to i Ask. 



De to Proveflader i Bog er anlagt i en ca öde m hoj Bogebevoksning 

 fra Aar 1900. Af disse to Proveflader skal den ene lades urort, medens 

 den anden skal hugges saa staerkt, at man tor formode, at Vedproduk- 

 tionen i Lobet af 10 Aar bliver saa stor som mulig. Trxerne paa Pr0- 

 vefladerne er inddelt i 3 Klasser, nemlig herskende Traeer, Mellemklasse- 

 traeer og undertrykte Traeer. 



De St0rrelser, der taenkes bestemt ved Forsogene, er dem, der ind- 

 gaar i den pag. 271 anforte Tilvffikstligning, nemlig folgende: i) Den 

 assimilerede Torstofmaengde 2) Tilvaekst 3) Bladareal og Bladtab 4) Tor- 

 stoftab ved Aandedra^t i Stamme og Grene 5) eventuelt Grentab; hertil 

 kommer 6) Jordbundsundersogelser. 



Af disse Storrelser kan den förste, nemlig deji gennem Ktilsyreassi- 

 milationen indviindne Torstofmcengde, altsaa Bruttoproduktionen, som 

 ovenfor sagt ikke bestemmes direkte. Derimod kan den bestemmes ad 

 indirekte Vej, idet man maaler alle de ovrige Storrelser i Tilvaekst- 

 ligningen. 



Först bestemmes da den aarlige Vedproduktion, Tilvceksten, pr. Areal- 

 enhed, altsaa Facit i Tilvaekstligningen. Denne Bestemmelse udfores af 

 Statens forstlige Fors0gsvaesen efter de saedvanlige Metoder. Hvert 

 andet Aar foretages der en Bestemmelse af Höjde og Diameter samt 

 af Udhugningsmassen. Disse Bestemmelser turde blive de sikreste i 

 Fors0get. 



Paa Basis af de Maalinger, som udfores af Forsogsvaesenet bliver der 

 udtaget Provetraeer til de nedenfor naevnte Undersogelser. Svarende til 

 de 3 Klasser, hvori Traeerne paa Provefladerne er inddelt, bliver der 



