OM SKOGSTRÄDENS KOLSYREASSIMILATION 281 



hver Gäng udtaget tre Provetncer, en for hver Klasse. Provetraeerne 

 tages i Randene omkring Provefladerne. 



Disse Prövetr;uer skal da benyttes til at maale det samlede Torstof- 

 tab, der finder Sted pr. Arealenhed i Lobet af et Aar. De Storrelser, 

 som indgaar i Törstoftabet, og som skal bestemmes enkeltvis, er: 



Bladai'ealet og Törstoftabet ved Bladtabet. For et Provetrai af hver 

 af de forskellige Klasser foretages midt om Sommeren, da Bladmiung- 

 den tor antages at va;re den störst mulige, en Bestemmelse af Blad- 

 areal og af Bladtorstof. Man vejer först den samlede Bladmaengde paa 

 Forsogstr.eet. Dernaist udtages en afvejet Genncmsnitsprove, hvis Areal 

 bestemmes, og man kan da beregne Bladarealet paa Provelraeet. Af 

 de forskellige Provetrasers Bladareal beregner man dernajst Bladarealet 

 pr. Arealenhed. Endvidere foretages en Bestemmelse af Bladenes Tor- 

 stofindhold, og man er derved i Stånd til at bestemme Törstoftabet 

 ved Bladtabet pr. Arealenhed. 



Bestemmelsen af T-e-rstoftabet ved Aandedrcettct foretages paa den 

 Maade, at der fem Gange om Aaret (omkring Midten af Maanederne 

 Marts, Maj, Juli, Septbr. og Novbr.) udtages et Provetra; indenfor hver 

 af de tre Klasser. Disse Provetrasers Aandedra^t bestemmes da ved 

 Aarstidens Temperatur. Heraf beregnes Storrclsen af Törstoftabet til de 

 forskellige Tider af Aaret. Man vil da vsere i Stånd til at konstruere 

 en Kurve över Torstoftabets Gäng i Lobet af Aaret, og kan derigennem 

 beregne det aarlige Torstoftab ved Aandedraettet pr. Arealenhed. 



Endvidere skal Grentabet soges bestemt, og der skal foretages Under- 

 sogelser över Forandringer i Jordbundens Beskaffenhed, över Lysforhold 

 i Bevoksningerne o. s. v. 



Paa tilsvarende Maade skal der foretages et Forsog med Ask. For- 

 sogene skal antagelig strsekke sig över lo Aar. 



Det siger sig selv, at der ved Forsog af denne Art ikke kan vaere 

 Tale om Pr.Ecisionsanalyser, men selv tilnacrmede Bestemmelser vil efter 

 mit Skon vaere af ikke ringe Betydning, da vi for disse Sporgsmaals 

 Vedkommende staar paa omtrent bar Bund. Hvad der vil komme ud 

 af disse Undersogelser, vilde det Vcxre forhastet at udtale sig om nu; 

 men jeg kan ikke se rettere end, at der ad denne Vej maa kunne 

 fremskaffes en Del Tal, som kan bidrage til at belyse det Sporgsmaal, 

 som horer til de vigtigste i möderne Skovbrug, nemlig Udhugningens 

 Betydning for Vedproduktionens Storrelse. 



