SKOGSVEGETATIONEN OCH AVGASERNA 



291 





Fig. I, 



Vegetationsbild från området öster om Värtagasverket vid Stockholm. Den närmaste 

 gasklockan strax till vänster om bildens synfält. Observera ensidig skadegörelse 

 å granar! (Förf. foto.) 



därvbringande. De verka hämmande på assimilationsorganen.s fysiolo- 

 giska funktioner genom plasmaförgiftning, klorofyllförstöring, kemiskt 

 förhindrande av kolhydratens fotosyntetiska uppbyggande ur aldehyder, 

 genom osmotiska störningar, frätverkningar etc. 



Att i en uppsats som denna uttömmande ingå på de i olika industri- 

 ella effluvier förekommande avgaserna och deras karakteristiska patolo- 

 giska inverkan — där nu sådan med säkerhet kan konstateras — på 

 växtkroppens organ, låter sig naturligtvis ej göra. Vi utvälja i stället 

 några av de i vårt land vanligast förekommande avgaskomponenterna 

 och komma därvid att lägga huvudvikten vid svavelsyrligheten, enär 

 denna numera allmänt anses vara den för växterna farligaste. 



Saltsyran var den första syra, som lät tala om sig som en så för- 

 därvlig beståndsdel i atmosfären, att lagliga åtgärder måste vidtagas. 

 Frågan bragtes på tal i början av i8oo-talet genom att fransmannen 

 Leblanc, som flytt till England undan revolutionen, därstädes upprättade 

 sina sodafabriker. Klagomålen mot dessa resulterade i en Alcali Act 

 av år 1863, genom vilken fabrikerna tvingades att se till, det åtminstone 

 95 % av salt.syregaserna oskadliggjordes. En senare bestämmelse (av 



