i: sia Nordiska S ko g s ko ii gr essens 



fö rh a n d lingar . 



RÖTORNAS BETYDELSE FÖR GRA- 

 NEN OCH DESS AVKASTNING. 



Föredrag av TORSTEN LAGERBERG. 



Det ämne, som jag härmed går att behandla, kan möjligen genom 

 sin formulering väcka den föreställningen, att jag vid detta till- 

 fälle velat framlägga resultaten av egna, mera systematiskt be- 

 drivna studier på detta område. Så förhåller det sig dock icke. Den 

 erfarenhet, jag själv under en följd av år förvärvat, har allt tydligare 

 ådagalagt, att rötforskningen i vårt land ännu har många, viktiga pro- 

 blem olösta och icke minst beträffande granen. Man skulle kanske vänta, 

 att granen såsom ett av våra huvudträd borde vara jämförelsevis väl 

 känd med hänsyn till sina rötor, men i grund och botten är vår nuva- 

 rande kunskap härutinnan mycket ofullständig. Både granrötornas art är 

 i många fall alldeles okänd och desslikes även deras praktiska betydelse. 

 I flera andra kulturländer har rötforskningen som bekant gamla anor 

 och har kunnat framvisa resultat av stort värde, såväl ur teoretisk som 

 praktisk synpunkt. Men att dessa resultat skulle äga generell giltighet 

 är dock föga sannolikt. Den uppfattningen, att erfarenheter exempelvis 

 från Tyskland eller från Danmark skulle äga direkt tillämplighet även för 

 våra skogsförhållanden, har dock icke varit oss helt främmande. Det 

 säger sig självt, att betingelserna för rötsvamparnas uppträdande i vårt 

 land äro så olika dem på kontinenten, att vi endast av denna anledning 

 måste räkna med bestämda olikheter i deras angreppsmöjligheter och 

 allmänna betydelse. Härtill kommer, att många av de hos oss praktiskt 

 vikliga rötorna framkallas av arter, som i andra länder äro av under- 

 ordnad vikt. Allt detta visar, att studiet av skogsträdens rötor i vårt 

 land måste bedrivas förutsättningslöst, för att resultat av värde för vårt 

 skogsbruk skola kunna erhållas; först i andra hand kan en jämförelse 

 med utlandets erfarenheter på detta område erbjuda intresse. 



Beträffande våra granrötors kvantitativa betydelse kan jag icke heller 

 lämna några direkta uppgifter vid detta tillfälle, vilket icke torde förvåna. 

 En undersökning i denna riktning är i ett land som vårt ytterligt svår 

 och tidskrävande. Så mycket är dock ställt utom allt tvivel, att granen 

 under sin uppväxttid och sedermera även dess virkesavkastning är be- 



22. Skogsvårds/öreningens Tidskrift ig23. Serien A. 



