ASTRID CLEVE v. EULER 



FORTSATTA UNDERSÖKNINGAR 

 RÖRANDE LIGNINHALTENS STÖR- 

 LEK OCH VÄXLINGAR HÖS SVENSK 

 TALL OCH GRAN. 



(Undersökningar över pappersvedens tekniska egenskaper IV; Meddelande 



FRÅN SKOGHALLSVERKENS VETENSKAPLIGA LABORATORIUM 1 923). 

 Föredrag vid Svenska Skogsvårdsföreningens årsmöte den 15 jnars 1923. 



Inledning. 



I en föregående uppsats med liknande titel i denna tidskrift (1923 s. 112) 

 har jag redogjort för en del orienterande lignin- och hartsbestäm- 

 ningar å svensk barrved samt i korthet angivit, huru vissa allmänna 

 lagbundenheter beträffande växlingarna i vedens sammansättning allt 

 efter ålder, tillväxtförhållanden och läge inom vedkroppen redan på detta 

 förberedande stadium av undersökningen klart givit sig till känna. Så- 

 som de till resultatens förtydligande utlagda diagrammen visa, stiger 

 inkrusternas mängd i allmänhet mot stamtopparna och når ett ganska 

 högt maximum av 35 % eller mer i grenverket, under det att halten 

 av lignin i stammens nedre del och speciellt i basalvedens splintdel är 

 vida lägre, eller allt efter omständigheterna 25 — 30 %. Då man nu i 

 allmänhet kan säga att cellulosahalten förhåller sig på omvänt sätt,^ 

 framgår härav, att cellulosaindustrierna liksom sågverken hava intresse 

 av den nedre stamveden, under det att skatar och kvistved på grund 

 av sin stora ligninhalt giva högt värmeutbyte, och att det således måste 

 betecknas som ett straffvärt slöseri att hugga upp i all synnerhet kvist- 

 rena grövre stammar och stambaser till bränsle, om möjlighet finnes att 

 tillgodogöra dem i industrien. 



För övrigt påverkas både inkrust- och hartshalt av ståndortens be- 

 skaffenhet. Härom lära de fä hittills undersökta fallen, att oväxtligt 



^ Enligt undersökningar av E. Wahlbkrg, meddelade av G. KiNNMAN i föredrag över 

 »Kvalitetsfordringar på pappersved och skogsvårdsåtgärdernas avpassande därefter», Stock, 

 holm '"/g 1923. 



