358 



ASTRID CLEVE v. EULER 



31 - 



30- 



Z7 



Cjron All , tätvuxen fr berqmark. 



Liqninholt .empirisk 

 " rationell 



29 -\ 



28 



Stubbh. Vshöjd 



■/8h 



78 h. 



För analyserna uppfi- 

 lades prov av de fem yt- 

 tersta och av de fem in- 

 nersta årsringarna i varje 

 trissa. 



Ligninkurvorna äro även 

 hos denna gran regelbun- 

 det nedböjda på mitten 

 (fig. 7), vadan ligninhal- 

 ten sjunker mot stam- 

 mitten både från toppen 

 och från stubben. Minsta 

 ligninhalten i ytterveden 



Diagram över empirisk och rationell ligninhalt i tät- träffas emellertid inom ett 

 vuxen c:a 75"ärig bergmarksgran (provträd XII). De 

 två övre kurvorna avse innersta veden, de två ne- 

 dersta yttersta veden. 



högre upp beläget parti 

 av stammen än fallet var 

 hos nyss beskrivna lös- 

 vuxna träd XI. Mellan ^/h och Vs är empiriska ligninprocenten 28 till 

 27 V2 och rationella värdet 27 %, i stubben och på ^8 höjd är samma värde 

 uppe i 31V2 %■ Kärnvedens innersta del varierar mindre och håller sig 

 mellan 28 och 30 % empirisk beräkning eller 29 — 30 % i rationella tal. 



I jämförelse med 

 snabbvuxen granved "^i — °'^° Cipran All, tätvuxen fr bergmark 



(träd XI) framstår det -^ Hartshait . stamveden. 



täta bergmarksvirket 

 enligt dessa siffrors vitt- 

 nesbörd som märkbart 

 lignin fattigare, från V4 

 höjd uppåt räknat, och 

 då snarlika resultat för- 

 ut erhållits hos tall, 

 torde det kunna betrak- 

 tas som en allmän re- 

 gel att långsamt växan- 

 de torrmarksvirke med 

 hänsyn till ringa lignin- 

 halt och omvänt stor 

 cellulosahalt intager ett 

 framstående rum, kan- 

 ske det allra främsta 

 bland våra virkestyper. 



QJiltubbh. Vshöjd 



Fig. 8. Diagram över hartsmängden i tätvuxen bergmarksgran 

 (provträd XII). De två kraftigast markerade linjerna 

 avse innersta veden, de tunnare yttersta veden. 



