LIGNINHALTEN HOS SVENSK TALL OCH GRAN 359 



Det är uppenbart, att denna höga kemiska kvalitet hos torrmarksved, 

 Hka väl som vedens kompakta beskaffenhet, står i närmaste sammanhang 

 med den av vattenbrist orsakade dåliga saftcirkulationen under tillväxt- 

 tiden. Denna vedtyp har också genom praktiska försök visats vara jäm- 

 förelsevis rik på cellulosa (jfr B. ThorbjöRNSON, Svensk Papperstidn. 

 1922, 196). 



Vad nu till sist hartsmängden i berggran beträffar, så visar fig. 8 

 att både bensol- och alkoholhartsets kurvor böja ned något i mitten, 

 alldeles som ligninets, och att värdena i allmänhet föga skilja sig från 

 de för snabbvuxet virket funna, om än någon stegring kan förmärkas i 



stammens nedre hälft. 



* 



I omstående tabeller äro alla analytiska data beträffande provstammarna 

 L\ — XII samlade, och har jag även för denna undersökning haft för- 

 månen erhålla utmärkt hjälp med analyserna av fil. lic. Ell.V SöDERLUND. 



sAgspAns och Häcks föränd- 

 ring VID LAGRING. 



KOLSYRA I VED FRÅN VÄXANDE TRÄD. 



Av Hilding Bergström. 



Det är allmänt känt, att i större högar lagrat sågspån och i vissa 

 fall även »hack» så småningom relativt hastigt undergå förändring. 

 Den allmänna uppfattningen synes vara, att ved, som på detta 

 sätt »brunnit», till sin organiska substans blivit så förvandlad, att den 

 är oduglig som bränsle. 



Elementaranalyser hava utförts på prov från två sågspånshögar, vilka 

 varit lagrade olika lång tid. Sågspånen härstammar i båda fallen från tall. 



Prov I Prov II Färsk sågspån. 



lagrat i ar lagrat 2 år Ugf. sammansättning 



C= 50,8 % 50,9 % 50,1 % 



H = 6, 5 » 5,9 » 6,2 » 



+ N= 42,7 » 43,2 » 43,7 » 



aska = 0,7 % 1,5 % 0,2 °o 



