366 PETER KLASON 



Undersökning av alkoholharlset. Enligt en undersökning av Eagerlind^ och 

 författaren utföser en successiv behandling av granveden med varmt vatten 

 och alkohol lo ^o vedgummi och 2 % ämnen, som stå det egentliga ligninet 

 nära. Denna iakttagelse har sedermera varit föremål för en ingående och 

 mycket intressant undersökning av prof. S. Schmidt-Nielsen^ i Trondhjem. 

 Han fick att börja med endast 1,96 % vattenupplösligt och 0,49 % alkohol- 

 upplösligt. Han antog nu, att den stora differensen möjligen berodde på 

 huruvida veden var vinterhuggen eller vår-sommarhuggen. I senare fallet 

 borde, så tänkte han, under savningen på våren rimligtvis en större halt av 

 lättare upplösliga kolhydrater finnas i veden än under vintern, och att denna 

 egenskap borde kunna bevara sig även efter uttorkningen. Efter vedens ex- 

 traktion med eter, varvid 1,2 % gick i lösningen, blev massan uppkokt med 

 vatten, därefter frånfiltrerad, pressad och lämnad att i 12 t. stå med alko- 

 hol. Efter 8 gr upprepade försök erhölls 4,47 °ö vattenupplöslig substans. 

 Därefter tillsattes vattnet med 0,3 % ättiksyra i likhet med vad Fagerlind 

 gjort. Det erhölls därvid 5,0 % vattenlöslig substans. Med alkohol utdrogs 

 inalles 3,17 %, sammanlagt sålunda 12,04 % eller räknat på torrvikt ved 

 13,9 %. Kolhydraternas egenskaper överensstämde fullständigt med de av 

 Fagerlind angivna. Prof. Schimidt-Nielsen gör därvid den tydligen berät- 

 tigade slutledningen, att den av oss använda slip-massan antagligen stam- 

 made från sommarhuggen ved. Hans försök visa, att även mycket små 

 mängder av en svag syra hä stort inflytande på resultatet. 



Det av Fagerlind och mig erhållna alkoholhartset har jag sedermera in- 

 gående undersökt-5 och visat, att det ger intensiva ligninreaktioner och till 

 sammansättning och övriga egenskaper överensstämmer med ligninet i ligno- 

 sulfonsyra. 



Nu har Cleve v. Euler på Skoghalls vetenskapliga laboratorium verk- 

 ställt utförliga undersökningar rörande ligninhaltens storlek och växlingar. 

 Cleve v. Euler extraherade veden under loppet av några dagar med lika 

 delar benzol och alkohol. I på så sätt renad ved fastställdes ligninhalten 

 under användande av en 72 % ig svavelsyra, dock utan korrektion för ligni- 

 nets svavelsyrehalt. De på så sätt erhållna talen avsattes i kurvor och dessa 

 visade då en stigande halt av lignin från trädets bas mot dess topp. Hon 

 utvecklar en utförlig teori härom, som jag dock ej har någon anledning att 

 här närmare ingå på. Hon kunde på så sätt ur olika prov av samma träd 

 (gran) extrahera mycket växlande mängder extrakt, från 4,6 ända upp till 

 12,6 °o- Då detta syntes henne väl mycket divergera från andra forskares 

 uppgifter, har hon efteråt uppdelat hartset i 2 delar nämligen benzolharts, 

 representerande fett och verkligt harts samt »alkoholharts», som hon kallar 

 det. Detta finner hon tydligen böra höra till ligninet och bör sålunda läggas 

 till hennes »empiriska v lignintal. Tillika finner hon av uppgifter i litteraturen, 

 att hennes lignintal på grund av dess svavelsyrehalt är för högt. Hon an- 

 tager 3,7 procentenheter för högt. Dessa korrektioner taga nära nog ut var- 

 andra, vårföre »glädjande nog>' de så erhållna talen »komma de rationella, 

 d. v. s. de verkliga ligninvärdena oväntat nära», vårföre hon kan säga: 



^ Arkiv f. kemi, bd 3 no. 6. 



^ Teknisk Ugeblad 1920 no. 26. 



^ Ing. Vet. Akademiens Handlingar no. 13. 



''^Skogsvårdsföreningens Tidskrift 1923; Tekn. Tidskrift 1923. 



