OM skogstii.l(;ax(;arna i kuropa och CANADA x7 



liggande publikationen saknas Scäkrare uppgifter om virkesförrådet och tillväxten 

 för landet i dess helhet. Skogsmarksarealen är som förut nämnts i8,6 mil- 

 joner har. En del av dessa skogar är det emellertid ej möjligt att rationellt 

 utnyttja pä grund av deras otillgänglighet. Staten äger 43,2 % av skogsmar- 

 ken, enskilda och bolag 54,4 % . Resten eller 2,4 % utgöres av ecklesiastika 

 och kommunala skogar. Samtliga statsskogar och de flesta allmänna skogar 

 skötas efter särskilt uppgjord hushållningsplan. Den årliga avverkningen be- 

 räknades år 19 1 3 till 36 miljoner m-^, d. v. s mindre än 2 m-'* per har, vilket 

 ej anses överstiga den årliga tillväxten. Barrskogarna beräknas utgöra 88 % , 

 lövskogarna 12 ^o (av kubikmassan?). — Bland skador på skogen äro de 

 viktigast, som förorsakas av elden och av snön. I medeltal för åren 191 7 — 

 1920 härjades 10,000 har av skogseld i Finland. 



Exporten är avsevärd, men under världskriget och inbördeskriget inträffade 

 helt naturligt en del rubbningar. I medeltal under åren 1909 — 13 belöpte 

 sig totala värdet per år av samtliga exporterade trävaror till omkring 223 

 miljoner finska mark. I kubikmeter räknat uppgick summan av runt och sågat 

 virke till bortåt 7 miljoner m-''. Dessutom utfördes 107,000 ton pappers- 

 massa för 15,(3 miljoner mark och 116,000 ton papper för 32,5 milj. mark. 

 Tjära^ exporterades för 7 milj. och brännved samt träkol för 3,5 milj. mark. 

 Till jämförelse kan nämnas, att den svenska trävaruexporten under samma 

 lid uppgick till c:a 190 miljoner kronor plus omkring 100 miljoner kronor 

 pappersmassa, papper och dylika produkter. 



Frankrike. 



Absolut räknat har Frankrike en betydande skogsareal — mer än 10 mil- 

 joner har — men i förhållande till folkmängden förslå tillgångarna ej så långt. 

 Per invånare kommer nämligen endast 0,25 har, under det att c:a 0,35 har 

 anses erforderligt för virkesförsörjningen. Skogsarealen är fördelad på ägare 

 sålunda, att staten äger 1,2 milj, har eller 12,3 %; kommuner etc. 2,2 milj. 

 har eller 22 %; enskilda rå om 6,5 milj. har eller 65,7 %. Elsass-Loth- 

 ringen omfattar 441,000 har skogsmark, varav statsskogar 36 %", kommunala 

 45 % och enskilda 19 %. Största delen av de skogar, som skötas eller 

 övervakas genom skogsstatens personal, äro indelade och hushållningsplaner 

 äro upprättade för dem. Skogsstatspersonalen har uppsikt över inalles 3,148,000 

 har skogsmark. Skogsbrukssätten äro flera än hos oss: högskog (futaies), mot- 

 svarar de skogstyper som äro vanliga i Sverige; lågskog under högskog (taillis 

 sous futaies eller taillis composé) är en karaktäristisk fransk skogsform, och 

 vidare förekommer vanlig lågskog med skottskogsskötsel vanligen av ekarter 

 och i trakten av Pyrenéerna bok. De olika skogstypernas fördelning på arealen 

 är följande: högskog: 34 % ; lågskog under högskog: 38,3 X; vanlig lågskog 

 22,7 X ; kalmark 5 %. De enskilda skogsägarna äro många, och deras besitt- 

 ningsdelar äro små. Sålunda uppges det för år 1908 att inom egentliga Frank- 

 rike ägdes 1,576,000 har av 848,300 personer, som alla hade mindre än 10 

 har vardera. I Elsass-Lothringen förhöll det sig på samma sätt år 1895 i det 

 att bland 38,934 skogsägare hade 37,400 mindre än 10 har vardera. — -Skogs- 

 arealen har under de sista 30 åren utökats genom nyplantering med 478,000 

 har. Huru mycket skogsmark, som ödelagts genom kriget, uppgives tyvärr ej. 



I fråga om de trädslag, som sammansätta de franska skogarna, är att be- 



' Det uppgives kol (charbon), förmodligen tryckfel för tjära (goiulron . 



