OM SK0GST[LL(;A\GARNA i EUROPA OCH CANADA x9 



ningen spelar för Norge liksom för Sverige och Finland en stor roll. Under 

 perioden igii — 15 flottades årligen i medeltal 4,5 miljoner kubikmeter virke 

 i norska vattendrag. Till jämförelse kan nämnas att enligt en beräkning flot- 

 tades i Sverige år 191 2 12 miljoner m^'. 



I fråga om virkeskapitalet äro ännu ej säkra siffror kända, då den pågå- 

 ende rikstaxeringen ej är slutförd annat än för Ostfold, där resultatet blev 

 47 m'* per har med en tillväxt av 3, q °o årligen. Professor A. Bauth anger att 

 tillväxtsiffrorna i Xorge torde växla mellan i och 2 m'^ per har och i stort 

 genomsnitt — de tvä nordligaste provinserna oräknade — skulle den uppgå 

 till 1,45 m^ per år och har. För Sverige kan genomsnittssiffran för hela 

 landets skogsmark sättas till 60 m-' per har och den årliga tillväxten till i,2> 

 m^. Det är sannolikt, att i Norge virkeskapitalet skall visa sig vara något 

 lägre än i Sverige i genomsnitt, och att tillväxten det oaktat är något litet 

 högre. Om man gissar på exempelvis 50 m^ per har som en genomsnittlig 

 siftra för virkesförrådet, kommer man för hela landet till ett kapital av cirka 

 350 miljoner m^, vilket är omkring fjärdedelen av det totala svenska förrådet. 

 Den årliga avverkningen beräknas till cirka 12,5 miljoner m-', varav 3/^ barr- 

 virke, Vi lövvirke. Per har skogsmark är detta drygt 1,75 m^, vilket jämfört 

 med den uppgi\na medeltillväxten antyder överavverkning. — Exporten om- 

 fattade under tiden 19 13 — 19 19 i medeltal per år c:a i miljon m-^ av runt, 

 sågat och halvbearbetat virke, omkring 160,000 m-' pappersmassa samt unge- 

 fär 600,000 m-' papper och papp.^ Det mesta av dessa varor gå till Eng- 

 land, Pelgien, Nederländerna och Frankrike. 



Tjeckoslovakiet. 



Som nummer sex i serien kommer den unga tjeckoslovakiska republiken 

 med 4,7 miljoner har skogsmark, varav 4,4 milj. har nu äro försedda med 

 skog. Per invånare utgör detta 0,35 har. 53,5 % av den del av arealen, som 

 upptages av högskog, är barrskog, 30 % lövskog och 16,5 % blandskog. 

 Högskogen dominerar såsom skogstyp och upptager något mer än 4 milj. 

 har = 91,7 "r,. Återstoden, 8,3 %, består av lågskog. Export sker till Tysk- 

 land, Italien, Schweiz m. fl. länder, huvudsakligen av barrvirke. Ett utmärkt 

 organiserat skogsförsöksväsen har redan blivit inrättat. 74 °o av den skog- 

 klädda arealen är indelad och skötes efter uppgjorda hushållningsplaner, i 2 % 

 av arealen utgöres av f. n. icke exploatabla marker. Skogsmarkens fördelning 

 på ägare är sådan, att staten äger \2 %, kommunerna 10 °i och kyrkan 5 %. 

 Resten disponeras av privata ägare, bland vilka fideikommissen rå om 15 % 

 av hela skogsarealen. 



De viktigaste trädslagen äro gran, silvergran, vanlig tall och bok. Till- 

 växten beräknas i genomsnitt till 3 m'"' per har. Den totala årliga avverk- 

 ningen var år 1920 14,2 miljoner m^, eller 3,25 m-' per har. Härav ut- 

 gjordes 6,7 miljoner m'\ eller 47 %, av gagnvirke; 5,9 miljoner m'^, eller 

 42 %, av virke till bränsle; 1,54 miljoner, eller 11 %, var värdelöst virke, 

 som lämnades kvar i skogen. — P>lan(l skadegörelser på skogen äro de som 

 förorsakas av stormen viktigast. 



* Huruvi<la upjigiftcrna avse den virkeskvanlitet som åtgått för framställandet eller ej talas 

 icke om. 



